Näkövammaisten liitto ry / oikeuksienvalvonta
Juristien webinaarisarja
Osa III Yhdenvertaisuus ja syrjintä 21.1.2020
Avustava lakimies Elina Ketonen 
Oikeuksienvalvontalakimies Elli Björkberg 
PowerPoint-esitys 35 diaa rtf-versiona

Yhdenvertaisuus ja syrjintä
Säädöstausta (PL)
Perustuslaki 2 luku 6 §:
•	Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä.
•	Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.
Säädöstausta (YK vammaissopimus)
YK:n vammaisyleissopimus 5 artikla (tasa-arvo ja yhdenvertaisuus):
1. Sopimuspuolet tunnustavat, että kaikki henkilöt ovat yhdenvertaisia lain edessä ja lain mukaan ja ovat oikeutettuja ilman minkäänlaista syrjintää yhdenvertaiseen lakiin perustuvaan suojaan ja yhdenvertaisiin lakiin perustuviin etuihin.
2. Sopimuspuolet kieltävät kaiken syrjinnän vammaisuuden perusteella ja takaavat vammaisille henkilöille yhdenvertaisen ja tehokkaan oikeussuojan syrjintää vastaan syrjintäperusteesta riippumatta.
3. Yhdenvertaisuuden edistämiseksi ja syrjinnän poistamiseksi sopimuspuolet toteuttavat kaikki asianmukaiset toimet varmistaakseen kohtuullisten mukautusten tekemisen.
4. Erityistoimia, jotka ovat tarpeen vammaisten henkilöiden tosiasiallisen yhdenvertaisuuden jouduttamiseksi tai saavuttamiseksi, ei katsota tämän yleissopimuksen tarkoittamaksi syrjinnäksi. 
YK:n vammaisyleissopimus 2 artikla (määritelmät):
Syrjintä vammaisuuden perusteella tarkoittaa vammaisuuteen perustuvaa erottelua, syrjäyttämistä tai rajoittamista, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on heikentää tai mitätöidä kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tunnustamista, nauttimista tai käyttämistä yhdenvertaisesti muiden kanssa politiikan, talouden, sosiaaliturvan, kulttuurin tai yksilön oikeuksien alalla tai muulla alalla. Se sisältää kaikki syrjinnän muodot, kohtuullisen mukauttamisen epääminen mukaan lukien
Säädöstausta (RL)
Rikoslaki 11 luku 11 §:
Joka elinkeinotoiminnassa, ammatin harjoittamisessa, yleisönpalvelussa, virkatoiminnassa tai muussa julkisessa tehtävässä taikka julkista tilaisuutta tai yleistä kokousta järjestettäessä ilman hyväksyttävää syytä
1) ei palvele jotakuta yleisesti noudatettavilla ehdoilla,
2) kieltäytyy päästämästä jotakuta tilaisuuteen tai kokoukseen tai poistaa hänet sieltä taikka
3) asettaa jonkun ilmeisen eriarvoiseen tai muita olennaisesti huonompaan asemaan
rodun, kansallisen tai etnisen alkuperän, ihonvärin, kielen, sukupuolen, iän, perhesuhteiden, sukupuolisen suuntautumisen, perimän, vammaisuuden tai terveydentilan taikka uskonnon, yhteiskunnallisen mielipiteen, poliittisen tai ammatillisen toiminnan tai muun näihin rinnastettavan seikan perusteella, on tuomittava, jollei teko ole rangaistava työsyrjintänä tai kiskonnantapaisena työsyrjintänä, syrjinnästä sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Säädöstausta (YVL)
Yhdenvertaisuuslaki (YVL) 8 §:
•	Ketään ei saa syrjiä iän, alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, poliittisen toiminnan, ammattiyhdistystoiminnan, perhesuhteiden, terveydentilan, vammaisuuden, seksuaalisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Syrjintä on kielletty riippumatta siitä, perustuuko se henkilöä itseään vai jotakuta toista koskevaan tosiseikkaan tai oletukseen.
•	Välittömän ja välillisen syrjinnän lisäksi tässä laissa tarkoitettua syrjintää on häirintä, kohtuullisten mukautusten epääminen sekä ohje tai käsky syrjiä.
•	Ks. Myös YVL 10 § (välitön syrjintä), 13 § (välillinen syrjintä),  14 § (häirintä) ja 15 § (kohtuulliset mukautukset)
Välitön syrjintä: epäsuotuisa kohtelu ja vertailukelpoinen tilanne 1
•	Välitön syrjintä (YVL 10 §):  jotakuta kohdellaan henkilöön liittyvän syyn perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta on kohdeltu, kohdellaan tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa.
•	Epäsuotuisa kohtelu = teko tai laiminlyönti, jolla kohde asetetaan henkilöön liittyvän syyn perusteella muihin nähden huonompaan asemaan
•	Mm. vaatimusten asettamista vain tietylle henkilölle / henkilöryhmälle  
•	opettaja arvioi oppilaan suoritusta ankarammin tämän etnisen taustan takia
•	Vertailukelpoinen tilanne 
•	Tilanteiden tulee olla rinnastettavissa toisiinsa oikeudellisesti merkityksellisten seikkojen  osalta. Esim. kahden vuokra-asuntoa hakeneen tilanteet eivät ole samanlaisia, jos vain vuokralaiseksi valittu pystyy maksamaan pyydetyn kohtuullisen takuuvuokran
Välitön syrjintä: epäsuotuisa kohtelu ja vertailukelpoinen tilanne 2
•	Välitön syrjintä (YVL 10 §):  jotakuta kohdellaan henkilöön liittyvän syyn perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta on kohdeltu, kohdellaan tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa.
•	Epäsuotuisa kohtelu = teko tai laiminlyönti, jolla kohde asetetaan henkilöön liittyvän syyn perusteella muihin nähden huonompaan asemaan
•	Mm. vaatimusten asettamista vain tietylle henkilölle / henkilöryhmälle  
•	opettaja arvioi oppilaan suoritusta ankarammin tämän etnisen taustan takia
•	Vertailukelpoinen tilanne 
•	Tilanteiden tulee olla rinnastettavissa toisiinsa oikeudellisesti merkityksellisten seikkojen  osalta. Esim. kahden vuokra-asuntoa hakeneen tilanteet eivät ole samanlaisia, jos vain vuokralaiseksi valittu pystyy maksamaan pyydetyn kohtuullisen takuuvuokran
Välillinen syrjintä: näennäisesti yhdenvertainen sääntö, peruste tai käytäntö ja epäedullinen asema
•	Välillinen syrjintä (YVL 13 §): näennäisesti yhdenvertainen sääntö, peruste tai käytäntö saattaa jonkun muita epäedullisempaan asemaan henkilöön liittyvän syyn perusteella.
•	Huom! Oikeuttamisperusteet! Esim. joillekin ihmisryhmille voidaan perustellusti antaa erilaisia etuisuuksia tai vaikka alennuksia.
•	Tarkoitus on puuttua syrjiviin sääntöihin ja käytäntöihin, jotka vaikuttavat yhdenvertaisilta, mutta tosiasiassa aiheuttavat eriarvoisuutta = näennäinen yhdenvertaisuus 
•	Sääntö = oikeussäännöt, yhdistysten ja yhtiöiden säännöt ym.
•	Peruste = yleiset tai yksilöä koskevat päätökset ja määräykset (esim. oppilaaksi ottamista koskeva koulutuksen järjestäjän asettama vaatimus)
•	Käytäntö = miten palvelut ja esim. koulutus sekä niihin pääsy on järjestetty
•	Näkövammaiselle ei myönnetty autorahoitusta, koska rahoituksen edellytyksenä oli ajo-oikeus. Näkövammainen oli hankkimassa ajoneuvoa autoverovähennyksen turvin. (Asia vasta menossa YVltk:aan) 
•	Esim. näkövammaisten henkilöiden on mahdotonta täyttää työnhaun yhteydessä esitetty vaatimus siitä, että hakijalla on oltava ajokortti, jos ajo-oikeus ei todellisuudessa ole olennainen työn kannalta
Häirintä: henkilön ihmisarvoa loukkaava käyttäytyminen 1/2
•	Häirintä = yksi syrjinnän muoto 
•	YVL 14 § 1 mom. 
•	Henkilön ihmisarvoa tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukkaava käyttäytyminen, joka liittyy johonkin yhdenvertaisuuslain syrjintäperusteeseen 
•	käyttäytymisellä luodaan henkilöä halventava tai nöyryyttävä taikka häntä kohtaan uhkaava, vihamielinen tai hyökkäävä ilmapiiri
•	Olennaista on ihmisarvon loukkaaminen
•	Kyse voi olla esim. puheista, viesteistä tai epäasiallisen materiaalin esille laittamisesta
•	YVTltk: hakaristilipun esilläpito kerrostalon ikkunassa yleisesti nähtävänä oli YVL 14 §:ssä tarkoitettua ihmisarvoa loukkaavaa häirintää
•	Tarkoituksellisuus ja tosiasiallisuus / loukkaamistarkoitus
•	Esim. kansanryhmää halventava leikinlasku saattaa loukata ko. ryhmään kuuluvan henkilön ihmisarvoa, vaikka tähän ei suoranaisesti olisi pyrittykään
•	Huom! rajanveto perusoikeutena turvattuun sananvapauteen (PL 12 §)
•	Liittymäkohtia RL 11:10 säädettyyn kiihottamiseen kansanryhmää vastaan
•	Tasa-arvolaki: seksuaalinen häirintä ja sukupuoleen perustuva häirintä
Häirintä: henkilön ihmisarvoa loukkaava käyttäytyminen 2/2
•	Loukatun subjektiivisella käsityksellä ei ratkaisevaa merkitystä: olennaista, voidaanko käyttäytymistä objektiivisin perustein arvioituna pitää ihmisarvoa loukkaavana
•	YVTltk 313/2017:  Pelkästään henkilön oma subjektiivinen kokemus nöyryyttävästä ilmapiiristä ei riittänyt synnyttämään syrjintäolettamaa häirinnästä asiassa, jossa vammansa takia pyörätuolilla liikkuva X katsoi tulleensa häirityksi, koska piti henkilökunnan kuulutusta junan lähdön myöhästymisestä pyörätuoliliuskan lukkiutumisesta johtuen sellaisena, että se synnytti häntä nöyryyttävän ilmapiirin. Junassa ei ollut tapahtumahetkellä muita pyörätuolimatkustajia kuin X. Lautakunta katsoi, että henkilökunnan menettelyä ei voitu pitää häirintänä. 
•	YVL 14 § 2 mom.: Työnantajan menettelyä on pidettävä syrjintänä, jos työnantaja saatuaan tiedon siitä, että työntekijä on joutunut työssään häirinnän kohteeksi, laiminlyö ryhtyä käytettävissään oleviin toimiin häirinnän poistamiseksi.
•	Koskee työnantajan vastuuta tilanteissa, joissa häirinnän kiellon rikkoja on toinen työntekijä
•	Lisäksi työturvallisuuslaissa säädetään työnantajan velvollisuudesta ryhtyä toimiin häirinnän lopettamiseksi 
•	Läheissyrjintä: Häirinnän kielto ei rajoitu vain henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Tapauksessa oli kyse työntekijään kohdistuvasta häirinnästä, joka liittyy työntekijän vammaiseen lapseen (EU:n tuomioistuin, Coleman C-303/06)
Häirintä / työturvallisuuslaki
•	Työturvallisuuslaki 28 §: Jos työssä esiintyy työntekijään kohdistuvaa hänen terveydelleen haittaa tai vaaraa aiheuttavaa häirintää tai muuta epäasiallista kohtelua, työnantajan on asiasta tiedon saatuaan käytettävissään olevin keinoin ryhdyttävä toimiin epäkohdan poistamiseksi.  
•	Häirintä on järjestelmällistä ja jatkuvaa kielteistä toimintaa tai käyttäytymistä
•	Esim.  toistuva uhkailu, pelottelu, ilkeät / vihjailevat viestit, väheksyvät / pilkkaavat puheet, työnteon jatkuva perusteeton arvostelu ja vaikeuttaminen, maineen / aseman  kyseenalaistaminen, työyhteisöstä eristäminen,  seksuaalinen häirintä
•	Häirintään voi liittyä työnjohto-oikeuden väärinkäyttöä: 
•	Esim. toistuva perusteeton puuttuminen työntekoon,  työtehtävien laadun / määrän perusteeton muuttaminen, sovittujen työehtojen muuttaminen laittomin perustein, epäasiallinen työnjohtovallan käyttäminen ja nöyryyttävä käskyjen antaminen
Työsyrjintä
•	Työsyrjintä = työnantaja tai tämän edustaja asettaa työnhakijan / työntekijän eriarvoiseen asemaan muihin vastaavassa tilanteessa oleviin työntekijöihin verrattuna ilman hyväksyttävää syytä 
•	Työntekijää ei saa syrjiä henkilöön liittyvän syyn perusteella myöskään rekrytoinnissa tai työtehtäviä ja työstä tulevia etuja jaettaessa
•	Työsyrjintä voi ilmetä toimintana, tekona tai kohteluna. Merkitystä ei ole sillä, onko tekijän tarkoituksena ollut syrjiä (esim. toimiminen taloudellisista syistä ilman syrjintämotiivia)
•	Myös työsuhteen päättämistilanteissa, mm. irtisanottaessa YT-menettelyn yhteydessä tai purettaessa työsopimus koeaikana, tulee kohdella työntekijöitä yhdenvertaisesti 
•	Työpaikkailmoittelu / syrjivän työpaikkailmoittelun kielto (YVL 17 §)
Oikeuskäytäntöä / työsyrjintä
Projekti-insinöörin tehtävään Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimistoon valittu A oli työsopimuksen allekirjoitustilaisuudessa kertonut, että hän tarvitsee työpäivän aikana islamin uskontoonsa kuuluvia rukoushetkiä varten vapaata perjantaisin tunnin talviaikaan klo 12-13 ja kesäaikaan 13-14 ja muina työpäivinä n. 5 min. Kaupungin asuntotuotantotoimiston rakennuttamisjohtaja oli päättänyt, ettei työsopimusta tehdä- A oli vielä sähköpostissa myöhemmin esittänyt kompromissiehdotuksen jossa oli ollut valmis joustamaan tarvittaessa rukoushetkestä. Työsopimusta ei allekirjoitettu myöhemminkään. 
Käräjäoikeuden tuomio 19.9.2019 (nro 19/140548, asianro R 18/7100): A asetettu epäedulliseen asemaan uskontonsa vuoksi. Työnantajalla ei ollut hyväksyttävää syytä menettelylleen. Vaikka lähtökohtana on, ettei työnantajalla ole ehdotonta velvollisuutta rukoushetkien järjestämiseen työaikana, oli asiassa selvitetty, että rukoushetket olisivat olleet käytännössä toteutettavissa mm. ruokataukojen avulla. Huomioitiin myös kaupungin ohje, jonka mukaan taukojen pitäminen on pyrittävä järjestämään siten, että henkilöllä on tarvittaessa mahdollisuus uskontonsa harjoittamiseen. 
Asuntotuotantotoimiston TJ tuomittiin työsyrjinnästä ja virkavelvollisuuden rikkomisesta 40 PS. Tj:n sijaisena toiminut rakennuttamisjohtajan syyte hylättiin. HR-vastaava tuomittiin avunannosta työsyrjintään 20 PS. YVL hyvitys + TSL korvaus sovittiin yhteensä 36.000 € A:lle. 
Oikeuttamisperusteet YVL 11 §
•	Erilainen kohtelu ei ole syrjintää, jos: 
•	Perustuu lakiin + hyväksyttävä tavoite ja oikeasuhtaiset keinot (esim. tupakan ostamisen ikäraja)
•	perus- ja ihmisoikeuksien kannalta hyväksyttävä tavoite + oikeasuhtaiset keinot tavoitteen saavuttamiseksi ovat oikeasuhtaisia
•	Vrt. elinkeinonharjoittajan vapaus
•	Esim. ravintolayrittäjä voi asettaa ravintolan sisäänpääsyn edellytykseksi 24 v. ikärajan. 
•	Toisaalta esim. palvelujen kohdentaminen rajaamalla ne koskemaan kaikkia muita paitsi vammaisia ihmisiä, voisi vain harvoin, jos koskaan, olla hyväksyttävää
Oikeuttamisperusteet YVL 11 § 2/2
•	Esimerkkinä vakuutuspalvelut (vakuutusta ei myönnetä vammaiselle tai se hinnoitellaan huomattavasti kalliimmaksi):
•	Talousvaliokunnan kannanotto (TaVM 3/2010): vammasta mahdollisesti aiheutuva todellinen kohonnut riski voidaan ottaa kohtuullisella tavalla huomioon vakuutusmaksussa ja –ehdoissa. Vammasta aiheutuvan riskin arvioinnin on perustuttava asianmukaiseen ja ajantasaiseen lääketieteelliseen näyttöön ja vakuutusmatemaattisiin laskelmiin.
•	Työelämä ja tasa-arvovaliokunnan kannanotto: ikään ja vammaisuuteen perustuvan erilaisen kohtelun tulee perustua selvään ja aukottomaan näyttöön siitä, että iällä tai vammaisuudella on todellista merkitystä riskin arvioinnissa. Ei saa perustua pelkästään lääketieteelliseen tietoon / tietämykseen. 
•	Huom! Yhdenvertainen kohtelu ihmisille joilla sama riskitaso. 
Oikeuskäytäntöä / oikeuttamisperusteet (hedelmöityshoidot)
Johtajaylilääkäri oli antanut määräyksen, jonka mukaan julkisella puolella hoidetaan vain lääketieteellisistä syistä johtuvaa lapsettomuutta ja tähän perustuen johtajaylilääkäri oli kieltänyt hedelmöityshoidot naisparilta. 
YVTltk: julkisen terveydenhoidon resurssien riittävyyden turvaaminen on sinänsä hyväksyttävä tavoite, mutta ei olisi ollut välttämätöntä sulkea kaikkia naispareja seksuaalisen suuntautumisen perusteella hedelmöityshoitojen ulkopuolelle. Johtajaylilääkärin määräys oli naispareja välittömästi syrjivä. Lautakunta kielsi lääkäriä jatkamasta syrjintää. Lääkäri valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen. 
•	Helsingin HaO 6.3.2019 pts 19/0166/2 (ei lainvoimainen): Määräys on naispareja heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella välittömästi syrjivä, joten lautakunta oli voinut kieltää lääkäriä jatkamasta syrjintää. 
•	HaO:ssa kysymys myös uhkasakosta ja johtajaylilääkärin velvollisuudesta ryhtyä YVL mukaisiin toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden edistämiseksi. HaO ratkaisu muutti näiltä osin lautakunnan ratkaisua.
Oikeuskäytäntöä / oikeuttamisperusteet (häätapahtuma)
Kauppakeskus järjesti yhteistyössä ev.lut srk:n kanssa häätapahtuman, jossa yleisöäänestyksellä valittiin useiden parien joukosta hääpari tapahtuman keulakuvaksi ja vihittäväksi kauppakeskuksessa. Voittajaparille oli luvassa myös tuotepalkintoja. X ja hänen puolisonsa voittivat yleisöäänestyksen. Kauppakeskus kuitenkin perui voiton, johtuen X:n uskonnosta (ei kuulunut ev.lut seurakuntaan) 
•	YVTltk 129/2016: Kauppakeskus syrji X:ää uskonnon perusteella ja lautakunta asetti kiellon jatkaa / uusia syrjintää. Elinkeinonharjoittaja ei voi vedota tavaroita ja palveluita tarjotessaan erilaisen kohtelun oikeuttamisperusteena jonkin uskonnollisen yhteisön omiin säännöksiin kuten kirkkojärjestykseen. Lautakunta katsoi, ettei kauppakeskuksella ollut menettelylleen YVL:n 11 §:ssä tarkoitettua perus- ja ihmisoikeuksien kannalta hyväksyttävää tavoitetta, jonka saavuttamiseksi olisi käytetty oikeasuhtaisia keinoja. Syrjintää uskonnon perusteella!
Oikeuskäytäntöä / oikeuttamisperusteet  (alennuslippu)
Messukeskus myönsi alennusta pääsylipuistaan lapsille, opiskelijoille, varusmiehille, eläkeläisille ja ryhmille, mutta ei työttömille. Hakija oli työtön työnhakija. Hän katsoi Helsingin Messukeskuksen syrjineen häntä koska hän ei työttömänä ollut oikeutettu alennukseen. 
•	YVTltk 180/2016, 29.5.2017: Työttömyys on sellainen oikeudellinen asema, jonka voidaan katsoa olevan YVL:ssa tarkoitettu kielletty syrjintäperuste (= muu henkilöön liittyvä syy). Messukeskuksella oli kuitenkin liiketoimintaa harjoittavana yhtiönä lähtökohtaisesti oikeus hinnoitella tarjoamansa palvelut parhaaksi katsomallaan tavalla edellyttäen, että joillekin asiakasryhmille mahdollisesti tarjottavat alennukset ovat arvoltaan vähäisiä suhteessa palvelusta muilta asiakkailta perittävään maksuun. Ottaen huomioon perusoikeuksina turvatut elinkeinovapauden ja omaisuuden suojan YVTltk katsoi, että asiassa saatu selvitys ei antanut objektiivisesti arvioiden aihetta olettaa, että Messukeskus olisi rikkonut syrjinnän kieltoa messukävijöiden pääsylippujen hinnoitteluperusteissaan. Näin ollen lautakunta hylkäsi hakemuksen.
Kohtuulliset mukautukset ja syrjintä
•	Kohtuulliset mukautukset koskevat vain vammaisia
•	YVL 15 § 1 mom.: Viranomaisen, koulutuksen järjestäjän, työnantajan sekä tavaroiden tai palvelujen tarjoajan on tehtävä asianmukaiset ja kulloisessakin tilanteessa tarvittavat kohtuulliset mukautukset, jotta vammainen henkilö voi yhdenvertaisesti muiden kanssa asioida viranomaisissa sekä saada koulutusta, työtä ja yleisesti tarjolla olevia tavaroita ja palveluita samoin kuin suoriutua työtehtävistä ja edetä työuralla. 
•	Myös YK vammaisyleissopimuksessa 2 art.
•	Kohtuullinen mukautus on  tilannekohtainen, yksilön yksittäisessä tilanteessa pyytämä toimenpide (vrt. yleinen esteettömyys / saavutettavuus)
•	YVL 15 § velvoittaa: viranomaista, koulutuksen järjestäjää, työnantajaa sekä tavaroiden tai palvelujen tarjoajaa
•	Kohtuullisuusarvioinnissa otetaan huomioon: 
1.	vammaisen ihmisen tarpeet
2.	toimijan koko 
3.	toimijan taloudellinen asema, 
4.	toiminnan luonne ja laajuus sekä 
5.	mukautusten arvioidut kustannukset ja mukautuksia varten saatavissa oleva tuki 
Oikeuskäytäntöä / kohtuulliset mukautukset (EIOT)
•	Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä kohtuullisten mukautusten epääminen on katsottu ihmisoikeussopimuksen 14 artiklassa kielletyksi syrjinnän muodoksi esim. asiassa, jossa oli kieltäydytty hyväksymästä sokeaa henkilöä musiikkikoulun oppilaaksi ilman kohtuullisten mukautusten mahdollisuuden arviointia (Cam vs. Turkki 23.2.2016)
Oikeuskäytäntöä / kohtuulliset mukautukset (Finnair-case)
T:llä oli liikuntavamma, hänen toinen jalkansa oli jäykistetty siten, ettei polvea pystynyt taivuttamaan. Finnair ohjasi T:n ostamaan kolme vierekkäistä istumapaikkaa, joista henkilö joutui maksamaan normaalin (3* basic lippu) hinnan. T vei asian yhdenvertaisuuslautakuntaan. Lautakunta piti kustannusta kohtuuttomana ja sellaisena, jonka vuoksi T:n pääsy palvelujen pariin oli kokonaan estynyt. Lautakunta katsoi, ettei yhtiön toiminnan liiketaloudellinen perusta ja vapaus hinnoitella tuotteensa voi sellaisenaan vapauttaa tavaroiden ja palvelujen tarjoajaa yhdenvertaisuuslainmukaisesta velvollisuudesta tehdä kohtuullisia mukautuksia.
•	Helsingin HaO 20.12.2019 (Dnro 04815/17/1205, ei lainvoimainen) kumosi YVTltk:n päätöksen, ja katsoi ettei Finnair syrjinyt liikuntavammaista T:tä. Perusteluissaan HaO nosti esiin YVL esitöistä kannan, jonka mukaan mukautuksissa ei ole kyse kustannusvaikutuksiltaan merkittävimmistä yleis- tai pysyväisluonteisista esteettömyystoimenpiteistä. HaO myös vetosi palveluntarjoajien lähtökohtaiseen oikeuteen päättää tarjoamiensa hyödykkeiden hinnoittelusta. HaO katsoi, ettei Finnairilla ollut velvollisuutta toteuttaa mukautusta matkalippuja koskevilla hinnanalennuksilla. Syrjintäolettama siis kumottiin.  
Oikeuskäytäntöä / kohtuulliset mukautukset (koulukuljetus)
A kävi koulua kehityksestä viivästyneiden ja vaikeimmin kehitysvammaisten oppilaiden kuntouttavan opetuksen ryhmässä. Hänen kuljetuksensa oli järjestetty yksilöllisesti taksilla. A:lla oli ollut koulussa ajoittain sellaista väkivaltaista tai häiritsevää käyttäytymistä, jonka takia koulupäivä oli rehtorin päätöksellä keskeytetty. KHO:ssa oli kysymys A:n oikeudesta maksuttomaan koulukuljetukseen tai huoltajan oikeudesta riittävään avustukseen niinä päivinä, joina koulupäivä oli keskeytetty.
•	KHO:2019:7 KHO totesi, että A:n kohdalla se, että koulupäivä saatetaan joutua keskeyttämään hänen väkivaltaisen tai häiritsevän käyttäytymisensä perusteella, oli kiinteässä yhteydessä hänen vammaansa tai sairauteensa, eikä hän kyennyt säätelemään omaa käytöstään samalla tavalla kuin samanikäinen lapsi tai nuori yleensä. Lähtökohtana tuli pitää sitä, että oppilaalle järjestetään myös tällaisina päivinä kuljetus kotiin, tarvittaessa saatettuna, jos kuljetus on turvallisesti näin järjestettävissä. Huoltajalle myönnettävän avustuksen määrää ei voitu määrätä kunnan yleisten koulukuljetusperiaatteiden mukaisesti ja siten julkisten kulkuvälineiden taksan mukaisesti, vaan tässäkin oli otettava huomioon oppilaan erityiset olosuhteet. HaO:n ja kaupungin opetusjohtajan päätökset kumottiin ja asia palautettiin opetusjohtajalle uudelleen käsiteltäväksi.
Oikeuskäytäntöä / kohtuulliset mukautukset (kouluruokailu)
Kunnan sivistystoimen osastopäällikkö oli hylännyt huoltajan hakemuksen maksuttoman kouluaterian antamisesta vammaiselle lapselle, jonka ainoa ravinto oli PEG-napin kautta annettu kliininen ravintovalmiste. HaO oli hylännyt huoltajan valituksen kunnan sivistystoimen osastopäällikön päätöksestä, koska lapsen ateriointi ei ollut toteutettavissa kouluruokasuositusten ja -ohjeiden mukaisesti eikä kliinistä ravintovalmistetta voitu pitää perusopetuslain 31 §:n 2 momentissa tarkoitettuna maksuttomana ateriana.
•	KHO:2018:3 KHO totesi, että koulutuksen järjestäjällä oli perusopetuslain mainittuun säännökseen perustuvan vahvan pääsäännön mukaan velvollisuus järjestää oppilaalle sellainen erityisruokavalio, jota oppilaan terveydentila tai vammaisuus edellyttivät. Myös yhdenvertaisuuslain 8 §:n 1 momentin syrjinnän kiellon oli katsottava edellyttävän tätä lähtökohtaa. Esillä olevassa asiassa kliinisestä ravintovalmisteesta muodostuva ravinto ja ateriat rinnastuivat muihin terveydellisistä syistä noudatettaviin erityisruokavalioihin. Asiassa, joka koski koulutuksen järjestäjän velvollisuutta antaa maksuton ateria, oikeudellista merkitystä ei ollut sillä, saiko oppilas ravintovalmisteen suun vai PEG-napin kautta, eikä merkitystä ollut myöskään sillä, saivatko oppilas tai hänen vanhempansa sairausvakuutuskorvausta hankkiessaan valmistetta apteekista eikä lapsen tai hänen vanhempiensa saamilla vammaisetuuksilla tai tukitoimilla. Kunnan sivistystoimen osastopäällikön päätös oli siten lainvastainen. Tämän vuoksi HaO:n ja kunnan sivistystoimen osastopäällikön päätökset kumottiin ja asia palautettiin osastopäällikölle uudelleen käsiteltäväksi.
Kohtuulliset mukautukset ja työsyrjintä
•	Työnantajaan kohdistuva velvoite (YVL 15 § 3 mom.): Työnantajan on pyynnöstä viipymättä annettava kirjallinen selvitys menettelynsä perusteista vammaiselle, joka katsoo kohtuullisten mukautusten epäämisen vuoksi tulleensa syrjityksi työtä tai virkaa hakiessaan taikka työ- tai virkasuhteessa.
•	Soveltuu myös esim. työharjoitteluun valittaessa 
•	Syrjintää epäilevän ei tarvitse esittää selvitystä epäilystensä perusteista, vaan työnantajan on selvityksessään kerrottava ne perusteet, joiden vuoksi mukautuksiin ei ole ryhdytty
•	Mukautusten tarve ei saa myöskään vaikuttaa työhönottopäätökseen: jos ansioitunen hakija on vammainen ihminen, hänen syrjäyttämisensä mukautusten tekemisvelvoitteen vuoksi on syrjintää
•	Oulun KäO 8.5.2013, 13/8551, L 11/8425: Näkövammaisen henkilön työhönottoa koskevassa asiassa opettajan virkaan valittiin vähemmän ansioitunut henkilö, jolla ei ollut kelpoisuutta tehtävään. KäO tuomitsi kaupungin maksamaan hyvitystä syrjinnästä, koska viranhakijaa ei ollut pidetty sopivana virkaan näkövammansa vuoksi, vaikka tämä oli hoitanut tehtävää ongelmitta vuosia, eikä työnantaja ollut selvittänyt viranhakijan näkövamman astetta tai sitä, oliko vammalla ylipäätään vaikutusta työskentelyyn. Kaupunki oli viitannut siihen, että henkilökohtaisen avustajan palkkaaminen olisi tullut sille kalliiksi. KäO ei hyväksynyt tätä perustetta, sillä mahdollisen avustajan käyttö perustuu VPL:iin. Kaupunki ei pystynyt osoittamaan hyväksyttävää syytä näkövammaisen viranhakijan erilaiselle kohtelulle työhönotossa. 
OIKEUSSUOJAKEINOT / yhdenvertaisuusvaltuutettu (YVV)
Yhdenvertaisuusvaltuutetun tehtävät:
1.	Neuvonta: https://www.syrjinta.fi/ yhteydenottolomake, yvv@oikeus, puh. 0295666817 ti-to klo 10-12, 
2.	Avustaminen: YVV avustaa syrjinnän kohteeksi joutuneita (myös niitä, jotka ovat kokeneet syrjintää työelämässä), tarvittaessa hankkii syrjinnän kohteelle oikeusapua.
•	Poikkeuksellisesti YVV voi avustaa oikeuskäsittelyssä (periaatteellisesti merkittävissä asioissa, joilla on syrjinnän ehkäisemisen kannalta ennakkotapausarvoa)
3.	Sovinnon aikaansaaminen: YVV voi ryhtyä toimenpiteisiin sovinnon aikaansaamiseksi, myös kun kyse työelämässä tapahtuneesta syrjinnästä
4.	Kannanotto: YVV voi antaa yksittäistapauksessa perustellun kannanoton yhdenvertaisuuslian vastaisen menettelyn ehkäisemiseksi. Esim. vammaisurheilijoiden yhdenvertaisuuden edistämisestä 17.4.2019 annettu kannanotto, jossa valtuutettu  suosittelee mm., että Suomen urheiluliitto luopuu vammaisurheilijoiden omavastuuosuuksista EM- ja MM-kilpailujen osalta.
•	Ei työsuojeluviranomaisen toimivaltaan kuuluvassa asiassa eikä työ-/virkaehtosopimuksen tulkinnasta
5.	Kuuleminen tuomioistuimessa YVL 27 §: Tuomioistuimen on YVL:n soveltamista koskevassa asiassa varattava valtuutetulle mahdollisuus tulla kuulluksi. Syyttäjän on ennen syytteen nostamista syrjintärikoksesta varattava valtuutetulle mahdollisuus tulla kuulluksi.
OIKEUSSUOJAKEINOT / yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta 1
•	Syrjinnän kieltoa koskeva asia saatetaan vireille hakemuksella yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnalle. Menettely on kirjallista ja maksutonta, ei kuluvastuuta, ei  avustajapakkoa. NKL:n oikeuksienvalvontalakimies neuvoo ja toimii oikeudenkäyntiavustajana lautakuntaan vietävissä jutuissa 
•	YVTltk:n toimivalta: Vahvistaa sovinnon, antaa lausunnon viranomaisen taikka yhdenvertaisuutta edistävän yhteisön pyynnöstä, kieltää syrjinnän, määrää asianomaisen ryhtymään toimenpiteisiin YVL:n noudattamiseksi, asettaa uhkasakon. Lautakunta ei voi määrätä hyvitystä (YVL 26 §: haettava KäO:lta)
•	Lautakunnan päätöksistä voi valittaa hallinto-oikeuteen
•	Työsyrjintä kuuluu työsuojeluviranomaisen toimivaltaan, YVltk ei käsittele!
•	Todistustaakka / syrjintäolettama: Hakijan ensisijaisesti esitettävä sellaista näyttöä tapahtumien kulusta ja muusta tosiseikastosta, jonka perusteella asiaa objektiivisesti arvioiden voidaan olettaa syrjinnän kieltoa rikotun. 
•	Pelkkä väite / epäily syrjinnän rikkomisesta ei riitä olettaman syntymiseen
•	Täyttä näyttöä syrjinnästä ei kuitenkaan edellytetä  riittää että viranomaiselle syntyy esille tulleiden seikkojen valossa perustellusti olettama syrjintäkiellon rikkomisesta
•	Jos syrjintäolettama on syntynyt, vastaajalla on tämän jälkeen velvollisuus (ns. käännetty todistustaakka) osoittaa, ettei syrjintäkieltoa ole rikottu 
OIKEUSSUOJAKEINOT / yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta 2
•	Ratkaisuja annettu v. 2019 seuraavasti: pankkipalvelut 1 kpl, tulkkauspalvelut / Kela 3 kpl, hedelmöityshoidot / shp 1 kpl, kohtuulliset mukautukset / liikuntaesteinen 7 kpl, vastatoimen kielto / TE-keskus 2 kpl, muita 4 kpl
•	Kuulonäkövammainen hakija katsoi, että Kelan menettely asetti hakijan epäedullisempaan asemaan suhteessa tulkkia tarvitsemattomiin ihmisiin, koska tulkkauspalvelua oli vaikea saada ns. äkkilähtö lomamatkoille. Hakija katsoi asiassa olevan kyse myös kohtuullisten mukautusten laiminlyömisestä. Hakija ei ollut tehnyt tulkkitilausta hakemuksessa mainitsemalleen äkkilähdölle (28.1.2018 lukien). Lautakunnan toimivaltaan ei kuulu tutkia luonteeltaan hypoteettisia kysymyksiä, eikä arvioida yleisellä tasolla jonkin menettelyn tai käytännön yhdenvertaisuuslain mukaisuutta lainkäyttöpäätöksissään, vaan ratkaista tapauksia, joissa hakijalla on oikeussuojan tarve. Lautakunta jätti hakemuksen tutkimatta toimivaltaansa kuulumattomana.
•	Kohtuullinen mukautus / liikuntaesteinen tapauksia: palvelujen ja tavaroiden tarjoajan tiloihin esteellinen pääsy (liuskat puuttuivat kohtuuttoman pitkän aikaa), saman tahon järjestämät yleisötilaisuudet esteellisissä tiloissa (toistuvasti ja jatkuvasti), yleisölle avoimet TV-ohjelman nauhoitukset esteellisissä tiloissa (sähkäri ei mahtunut hissiin), markkinointitapahtumassa esteellinen kohde.
•	Ratkaisut löytyvät vuosittain täältä tapausselosteet otsikon alta https://www.yvtltk.fi/fi/index/materiaalit/tapausselosteet_3.html 
Oikeussuojakeinot / aluehallintovirasto (AVI)
•	AVI toimii työsuojeluviranomaisena, eli valvoo YVL:ssa säädettyä syrjinnän kieltoa työelämässä 
•	valvoo työnantajien toimintaa (työpaikkatarkastukset)
•	antaa neuvontaa ja ohjausta
•	käsittelee valvontapyyntöjä
•	Epäkohdista AVI antaa työnantajalle toimintaohjeen / kehotuksen
•	Jos työnantaja ei määräajassa noudata annettua ohjetta / kehotusta, AVI voi sakon uhalla velvoittaa työnantajan noudattamaan syrjinnän kieltoa
•	Lisäksi AVI harkitsee, onko todennäköisiä perusteita epäillä työsyrjintärikosta. Jos näin on, AVI tekee asiasta tutkintapyynnön poliisille 
Oikeussuojakeinot / KäO ym.
RIKOSPROSESSI: Syrjintärikos tai työsyrjintärikos. Esim. opaskoirankäyttäjän pääsy estetty ravintolaan, kuuron opiskelijan keissi, työsyrjintärikoksia liian vähän tutkinnassa ja käräjillä.
•	esitutkinta (poliisi)  syyteharkinta (sjä)  tuomioistuinkäsittely (KäO – HO – KKO). 
•	Sjä ajaa rikossyytettä, asianomistaja yhtyy syytteeseen + voi olla vahingonkorvausvaatimuksia 
SIVIILIPROSESSI 
•	työoikeudellinen kanne esim. työsuhteen laiton päättäminen
•	syrjintään liittyvä hyvitys 
Työtuomioistuin
•	Liitot ajavat juttuja työtuomioistuimessa
•	Seuraamukset
•	Yhdenvertaisuuslaki:
•	hyvitys syrjinnän kohteeksi joutuneelle YVL 23 §
►	 ei ole vahingonkorvaus vaan hyvitys loukkauksesta
•	syrjivän sopimusehdon mitätöinti (YVL 25 §)
•	YVTltk:n määräämä kielto- tai velvoitepäätös ja niiden tehosteeksi uhkasakko
•	Työsopimuslaki 
•	Vahingonkorvaus tasapuolisen kohtelun vaatimuksen rikkomisesta, korvaus työsuhteen laittomasta päättämisestä
•	Myös työehtosopimuksissa voi olla korvaussäännöksiä
•	Vahingonkorvauslaki 
•	Kärsimyskorvaus
•	Henkilö- ja esinevahingot
•	Tasa-arvolain mukainen hyvitys
•	Rikoslaki 11:11 ja 47:3 sakko - vankeus 6 kk
Työsyrjintä / CRPD-kyselyn tulokset
•	Noin 70 % vastaajista ei ollut kyselyhetkellä työelämässä tai eivät olleet hakeneet töitä (ei koske minua vaihtoehto)
Syrjinnän kokeminen: Oletko kokenut, että sinua on syrjitty viimeisen kahden vuoden aikana seuraavissa? Vastausvaihtoehtona myös ei koske minua -vaihtoehto, tämän valinneet eivät sisälly tähän taulukkoon.
Taulukko
Työelämään pääsyssä tai työnhaussa: 
Ei vastauksia 181 kpl, mikä on 43.3 % vastauksista
Kyllä vastauksia 237 kpl, mikä on 56.7 % vastauksista
Vastauksia yhteensä 418 = 100 %
Työelämään liittyvissä mukautuksissa: 
Ei vastauksia 239 kpl, mikä on 52,1 % vastauksista
Kyllä vastauksia 210 kpl, mikä on 47,9 % 
Vastauksia yhteensä 459 kpl=100 %
Työelämässä muuten:
Ei vastauksia 249 kpl, mikä on 53 % vastauksista
Kyllä vastauksia 221 kpl, mikä on 47,0 % vastauksista
Vastauksia yhteensä 470 kpl= 100 %
Työsyrjintä / CRPD-kyselyn tulokset
•	Työsyrjintä on yleistä, mutta jää usein piiloon. Toteutuuko oikeusturva? 
–	Avin vuosittaisesta n. 200 valvontapyynnöstä vuonna 2017 6 kpl ja vuonna 2018 3 kpl koski syrjintää vammaisuuden perusteella määrä ei vastaa työsyrjintäkokemusten yleisyyttä / määrää
•	”Työpaikallani minut jätetään täysin huomiotta. Minua ei tervehditä työyhteisössäni. En ole myöskään saanut mitään koulutusta enää vuosiin. Minulle ei pidetä muiden työntekijöiden tapaan kehityskeskusteluja eikä kutsuta kokouksiin, joissa käsitellään minunkin työtäni koskevia asioita.” 
•	”Liikuntarajoitteisuus oli suurin haaste haastattelijalle päästä yli. Työkokemus, koulutustaso tai muu eivät merkinneet mitään. Haastatteluaika meni siihen, että minulta kysyttiin pyörätuoliin liittyviä juttuja ja haluttiin varmistella, että pystynkö tekemään puhelinhaastatteluja ja kuinka paljon joudun olemaan sairaspäivärahalla..”
•	Kyselyn avovastauksissa näkyi vammaisten ihmisten kokemus siitä, että yhteiskunnassa heitä pidetään rasitteena ja kulueränä, ei ihmisinä, jotka osana yhteiskuntaa kouluttautuvat, työllistyvät ja tuottavat yhteiskunnalle hyötyä
–	Mitä enemmän vammaiset näkyvät työpaikoilla ja yhteiskunnassa normaalitoimijoina, sitä helpommin asenteet muuttuvat positiivisimmiksi
Yhdenvertaisuudesta 1
•	Yhdenvertainen kohtelu tarkoittaa eri henkilöille huomattavan erilaisia asioita ja paras asiantuntija on aina vammainen ihminen itse ja häntä tulisikin aina kuulla
•	Yhdenvertaisuuden merkityksen ymmärtäminen on avainasemassa. Yhdenvertaisuus ei ole tasapäistämistä. Samanlainen kohtelu kaikille ei ole yhdenvertaisuutta, päinvastoin se voi olla erittäin syrjivää.
Yhdenvertaisuudesta 2
•	Yksittäistapauksissa yksittäiselle henkilölle tehtävistä kohtuullisista mukautuksista pitäisi olla enemmän tietoa vammaisilla, työnantajilla, viranomaisilla, jotta niiden pyytämistä ei koettaisi liian hankalaksi. 
•	Asenteiden korjaaminen lähtee yksittäisistä henkilöistä ja se on kaiken lisäksi ilmaista! 
•	Monet yhdenvertaisuutta edistävät toimenpiteet työpaikoilla ja oppilaitoksissa eivät aiheuta merkittävästi ylimääräistä vaivaa tai kustannuksia, toisin kuin usein luullaan ja oletetaan. 
•	Sosiaalityössä arvostava asennoituminen ja asiakkaan kohtaaminen yhdenvertaisena on avainasemassa!
NKL:n oikeuksienvalvontayksikön yhteystiedot
https://www.nkl.fi/fi/etusivu/yhteys/yksikot/yhteys_oik
Elli Björkberg OTK, VT, luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja, Oikeuksienvalvontalakimies
Näkövammaisten liitto ry, PL 30, 00030 IIRIS
puh. (09) 396041 (vaihde)
elli.bjorkberg@nkl.fi