HELSINGIN JA UUDENMAAN NÄKÖVAMMAISET RY (HUN) 	VUOSIKERTOMUS 2019
Hyväksytty hallituksen kokouksessa 15.4.2020

Yhdistyksen tehtävänä on Näkövammaisten liitto ry:n jäsenyhdistyksenä toimia alueensa näkövammaisten etu-, asiantuntija-, palvelu- ja yhteistoimintajärjestönä. Yhdistyksen tarkoituksena on vähentää näkövammaisuudesta johtuvia haittoja kokea tasavertaista yhteisöllisyyttä ja edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista ja sisältörikasta elämää. Toiminnassaan yhdistys ottaa ensisijaisesti huomioon sokeat, vaikeasti heikkonäköiset ja kuurosokeat. 

SISÄLTÖ
1. YLEISKATSAUS VUODESTA 2019
1.1 Esimerkkejä toiminnan tuloksista 2019
1.2 Jäsenistö

2. VIESTINTÄ
2.1 Jäsenviestintä
2.2 Lehtipalvelu
2.3 Ulkoinen viestintä 

3. JÄSEN- JA HARRASTUSTOIMINTA
3.1 Kurssi-, kerho- ja virkistystoiminta
3.2 Liikuntatoiminta
3.3 Paikallisyhdistykset

4. VAIKUTTAMIS- JA VERTAISTOIMINTA
4.1 Vaikuttamistoiminta
4.2 Vertaistoiminta

5. IIRIS PRO

6. LOMAKOTI VILLINKI

7. PENGERTUPA

8. TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKATUKI (ICT) 

9. ANNANSILMÄT-AITTA

10. URA KÄSILLÄ HANKE ja KÄSILLÄ TOIMINTA

11. KUMAJA HANKE 

12. TALOUS
12.1 Sijoitukset
12.2 Varainhankinta
12.3 Henkilöstö
12.4 Vapaaehtoistyö

13. HALLINTO

1. YLEISKATSAUS VUODESTA 2019

Vuosi 2019 oli Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n (HUN) 87. toimintavuosi. Toiminnassa jatkettiin yhdistyksen jäsenpalveluiden, vaikuttamistoiminnan ja vapaaehtoistoiminnan kehittämistä. 

Yhdistyksen palvelut tavoittivat hyvin eri Uudenmaan eri alueita ja yhteistyö paikallisyhdistysten kanssa sujui hyvin. Porvoon Näkövammaiset ry lopetti toimintansa ja vastuu Itä-Uudenmaan alueesta siirtyi kokonaan HUNille. 

ICT tukitoiminta vieraili säännöllisesti paikallisyhdistyksissä ja vierailuja oli myös muissa kohteissa. Pääkaupunkiseudun ulkopuolella säännöllistä toimintaa oli Hyrylässä (Tuusula), Hyvinkäällä, Lohjalla ja Porvoossa. Yhteistyötä paikallisyhdistysten kanssa tehtiin myös alueparlamenttitoiminnan kautta. 

Jäsentoiminta oli kokonaisuudessaan aktiivista ja jäsenistöä tavoitettiin hyvin eri tapahtumiin ja tilaisuuksiin.

Vaikuttamistoiminnassa keskiössä olivat kuljetuspalveluihin liittyvät asiat. Vaikuttamistyötä tehtiin aktiivisesti yhdessä alueen muiden vammaisjärjestöjen kanssa. 

Annansilmät-Aitta täytti 100 vuotta. Tätä juhlistettiin Sokeain viikon yhteydessä järjestetyssä juhlatilaisuudessa. 

Vuonna 2019 aloitti STEAn kohdennetulla avustuksella Käsillä – käsityöyrittäjävalmennus. Yhdistyksen omistuksessa ollut lomakotikiinteistö Villingin saaressa päätettiin myydä marraskuussa.

Yhdistyksen taloudellinen tilanne on hyvä. Tilinpäätös on 18786 euroa alijäämäinen. 

1.1 Esimerkkejä toiminnan tuloksista 2019

HUNiin liittyi vuoden aikana 121 uutta jäsentä (87 vuonna 2018).

Hun-tiedotteet-sähköpostilistalla oli vuoden lopussa 316 tilaajaa (270). Listalle laadittiin vuoden aikana HUNin viestinnän osalta 355 ilmoitusta (249). Viestinnän hoitamaan jäsenpalveluun oltiin yhteydessä vuoden aikana 747 kertaa (551) ja yhdistyksen viestintään oltiin yhteydessä 547 kertaa (539). 
Yhdistyksen Facebook-sivulla oli vuoden lopussa 551 tykkääjää (425). Sähköpotkulaudoista jalkakäytävällä julkaistu päivitys tavoitti 210.000 henkilöä, sai yli tuhat tykkäystä tai muuta reaktiota ja jaettiin yli 1200 kertaa.
HUNilla oli 20 säännöllistä liikuntaryhmää, joihin osallistui yli 200 henkeä. 

Iltapäivätoimintaan osallistui Helsingissä ja muualla Uudellamaalla yhteensä 266 eri henkilöä. Helsingissä Pengerkadun iltapäivätoiminnassa oli 1106 käyntikertaa (1628 käyntikertaa vuonna 2018 ja 1084 käyntikertaa vuonna 2017). Hyrylän iltapäivätoiminta keräsi 328 käyntikertaa (vuonna 2018: 467 käyntikertaa). Hyvinkään iltapäivätoiminta 76 (vuonna 2018: 63 käyntikertaa). Lohja 362 kertaa (vuonna 2018: 279 kertaa). Porvoo 34 kertaa (vuonna 2018: 5). Asiakkaita avustettiin toimistossa ja puhelimitse 984 kertaa (798). 

Iiris Pro työllisti vuonna 2019 seuraavasti: työkokeiluun yhteensä 107 henkilöä (10 näkövammaista henkilöä), palkkatuella yhteensä 22 henkilöä (3 näkövammaista henkilöä), työtoimintaan yhteensä 44 henkilöä (15 näkövammaista henkilöä) ja kuntouttavaan työtoimintaan 36 henkilöä. Lisäksi Iiris Pro tarjosi kesätyöpaikkoja yhteensä 44 nuorelle ja jouluapulaisen tehtäviä yhteensä 4 henkilölle.

ICT-tuki teki vuoden aikana yksilöohjauksia yhteensä 624. Näihin osallistui 18:stä eri kunnasta 195 eri henkilöä. Näistä HUNin tiloissa annettuja yksilöohjauksia tehtiin yhteensä 328, jolloin tavattiin 109 eri henkilöä. Kotikäyntejä tehtiin 13:n eri kunnan alueella, käyntejä oli yhteensä 137 ja ne tehtiin 69:lle eri henkilölle. Yksilöohjauksia paikallisyhdistykäynneillä tehtiin 88, joissa ohjattavana oli yhteensä 39 eri henkilöä. Puhelin-/etäohjauksia tehtiin 71, nämä 43:lle eri henkilölle. 
Paikallisyhdistysten alueilla järjestetyissä jäsentapaamisissa käytiin 2-9 kertaa / paikallisyhdistys. Yhteensä käyntejä tehtiin 29. Näissä osallistujia oli yhteensä 246 (109 eri henkilöä). Iiris-keskuksessa Omenapiirejä on ollut yhteensä 15. Näissä osallistujia yhteensä 110 (36 eri henkilöä). Nuorille ja työssäkäyville suunnattuja Digimiitti-tapaamisia on järjestetty 10, osallistujia yhteensä 38 (12 eri henkilöä). Apuväline-esittelyjä Helsingissä Pengertuvan toimipisteessä 4 sekä Nurmijärvellä 2. Osallistujia näissä on ollut 4 – 17 per ryhmä.

Annansilmät-Aittaan ostettiin käsityötuotteita noin 50 eri näkövammaiselta käsityöntekijältä.

1.2 Jäsenistö 

Vuoden 2019 lopussa jäsenmäärä oli 2302 jäsentä (2268 edellisvuonna). Uusia jäseniä liittyi 121 (87). Yhdistyksen jäsenyydestä erosi tai siirtyi toiseen alueyhdistykseen 10 (12) henkeä. Poisnukkuneita oli 72 (84).

JÄSENMÄÄRÄT ALUEITTAIN		2019	2018		

Espoon Seudun Näkövammaiset ry	387	384	
Hyvinkään Näkövammaiset ry		60	60		
Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry	198	203	
Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry	111	111	
Porvoon Seudun Näkövammaiset ry 		65	
Vantaan Näkövammaiset ry                           	286	299	
Helsinkiläiset			1089	1057		
Muut jäsenet                                                        	171	89		
Yhteensä				2302	2268		

2. VIESTINTÄ 

2.1 Jäsenviestintä  

HUN-Tiedote ilmestyi kahdesti vuodessa sisältäen mm. vuosikokouskutsut ja muuta yhdistyksen ajankohtaista tietoa lyhyesti.  Kevään ja syksyn alussa julkaistiin toimintakalenteri. 

Yllä mainitut kalenterit ja tiedotteet julkaistiin pisteillä, painettuina, äänitteinä Ääniset-äänilehdessä ja hun-tiedotteet -sähköpostilistalla. Toimintakalenteria päivitettiin kotisivuille. Jäsentiedotukseen käytettiin myös Näkövammaisten Airut -lehteä.

TIEDOTTEIDEN TILAAJAMÄÄRÄT:       
                                                           2019                   2018 
HUN-Tiedote 
* pisteillä                                       98                     100 
* painettuna                                1556                    1523 
* äänitteenä (Ääniset)                472                      498 
Toimintakalenteri 
* pisteillä                                      11                        10 
* painettuna                                66                        69 

Hun-tiedotteet-sähköpostilistalla oli vuoden lopussa 316 tilaajaa (270). Listalle laadittiin vuoden aikana HUNin viestinnän osalta 355 ilmoitusta (249). Viestinnän hoitamaan jäsenpalveluun oltiin yhteydessä vuoden aikana 747 kertaa (551). 

Vuosi		2019		2018	
Tuotot		21000		19000			
Kulut		-29052		-26130	
Kulujäämä		-8052		-7130	

2.2 Lehtipalvelu

HUNin julkaisemat kuusi äänilehteä ilmestyivät toimintavuonna kaikki Daisy-muodossa CD-levyllä. Helka, Ääniset ja Helsinki-lehti (entinen Helsinki-info) ilmestyivät lisäksi verkossa Näkövammaisten liiton Luetus-kuuntelussa. 

ÄÄNILEHTIEN TILAAJAMÄÄRÄT:  
        		 2019           2018 
Ääniset
* CD                                    403      423 
* verkko                              69      75 

Helka                                                                             
* CD                                  113        119 
* verkko                             50       50 

Helsinki-lehti   
* CD                                     57       59 
* verkko                                4       4 

Helsingin Sanomat Kuukausiliite       20         20 
Eeva                                                           13              14 
ET-Lehti                                                    22              23 
                       
Yhteensä                                                751             787  

Ääniset ilmestyi neljä kertaa vuodessa ja sisälsi tietoa ja haastatteluja yhdistyksen tapahtumista.

Helka ilmestyi joka toinen viikko. Helkan kanssa CD-levyllä ilmestyivät Uudenmaan äänilehtikoosteena paikalliset äänilehdet Kirkkovansetti, Kupo-Vilkku, Riihiset, Sukkula ja Vansetti. Näitä julkaisivat paikallisyhdistykset ja muut näkövammaisyhteisöt, ja suurin osa ilmestyi myös Luetus-kuuntelussa. Koko koosteen tilaajamäärä oli 461 (486). 

Helsinki-lehti ilmestyi neljä kertaa, Eeva ja Helsingin Sanomien kuukausiliite 12 kertaa ja ET 24 kertaa vuodessa. HUNin äänilehtiä lukivat vapaaehtoiset lukijat, joita oli n. 20 henkilöä. Heidät kutsuttiin vuoden mittaan HUNin vapaaehtoisten yhteisiin tapahtumiin. 

Espoon Seudun Näkövammaiset ry:llä on omaa, laajaa äänilehtitoimintaa, joka on HUNin äänilehtitoiminnasta riippumatonta ja sitä täydentävää palvelua. 

2.3 Ulkoinen viestintä

HUN ry:n tiedotteita on julkaistu myös yhdistyksen sosiaalisen median kanavissa, joiden käyttäjäkunta on kasvanut tasaisesti. Viestintään oltiin vuoden aikana yhteydessä 547 kertaa (539).

Facebook-sivulla oli vuoden lopussa 551 tykkääjää (425). HUNin tapahtumista julkaistiin kuvia ja tekstejä viikoittain. Sähköpotkulaudoista jalkakäytävällä julkaistu päivitys tavoitti 210.000 henkilöä, sai yli tuhat tykkäystä tai muuta reaktiota ja jaettiin yli 1200 kertaa. 

Suosio hyödynnettiin sähköpotkulautatapahtumassa Valkoisen kepin päivänä 15.10. Kansalaistorilla. Se järjestettiin potkulautoja vuokraavan VOIn ja Helsingin Liikenneturvallisuusyhdistyksen kanssa. 

Annansilmät-Aitan Facebook-sivulla oli maksettu markkinointikampanja alkuvuonna. Se tavoitti ylli 18.000 henkilöä, ja lisäsi sivutykkääjiä 140 henkilöllä. Kampanja kertoi Aitan 100 vuodesta sekä sai lukijoita klikkaamaan verkkokaupan linkkiä. 

HUNin Twitter-tilillä oli vuoden lopussa 191 seuraajaa (170). 

Tiedottaja osallistui useaan näkövammaistietoisuutta lisäävään tilaisuuteen (mm. NKL:n Elämä omissa käsissä -kurssi, Kirkkonummen srk:n Iltarusko-kerho, seurakuntien Näkö menee mitä jää -kurssi, Kaikki pelastetaan - Mutual Trust -hankkeen päätösseminaari, Pakilan Palokuntanuorten Rescue Race -kisa).

Vuosi		2019		2018		
Tuotot		8900		11653			
Kulut		-14357		-15124			
Kulujäämä		-5457		-3471			

3. JÄSEN- JA HARRASTUSTOIMINTA

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n jäsen- ja harrastustoiminta perustui vahvaan vertaistoimintaan. Luottamushenkilöistä ja aktiiveista muodostetut jäsentoimikunta ja liikuntatoimikunta suunnittelivat ja toteuttivat monimuotoista vertais-, harrastus- ja jäsentoimintaa yhteistyössä Pengertuvan henkilöstön, paikallisyhdistysten, Opintokeskus Siviksen, Helsingin kaupungin liikuntatoimen, Helsingin Invalidien Yhdistyksen ja VAU ry:n kanssa.

3.1 Kurssi-, kerho- ja virkistystoiminta

Kurssitoiminta
HUNin perinteisin opintotoiminnan muoto eli pistekirjoitus jatkui sekä kevät- että syyslukukaudella. Opetukseen osallistui keväällä 9 ja syksyllä 11henkilöä. Englannin keskustelupiiri kokoontui kumpanakin lukukautena kerran viikossa 7 osallistujan voimin. Ranskan opintopiiri kokoontui kerran viikossa. Kurssilla oli 9 opiskelijaa sekä keväällä että syksyllä. Kahdelle pienkorikurssille osallistui yhteensä 18 henkeä. Opintokeskus Siviksen tunteja saatiin vuonna 2019 käyttöön yhteensä 168 (154) tuntia, joilla järjestettiin kuusi opintojaksoa.

Retket ja tapahtumat 
Jäsentoimikunta järjesti yhteensä kymmenen retkeä yhteistyössä paikallisyhdistysten, seurakuntien ja Pengerkadun toimintayksikön kanssa. Joulukarnevaalit kokosivat yhteen jäsenistöä palvelu- ja toimintakeskus Iirikseen. Kävijöitä joulukarnevaalissa oli noin 150-200 henkeä. Osallistujia riitti kahvilaan, käsityötapahtumaan ja seurustelemaan joulun odotuksen merkeissä. Jäsenistölle järjestettiin jouluateria Hyvinkäällä ja siihen osallistui 128 henkeä. 

Käsityötoiminta 
Yhdistyksen käsityövastaavana toimi Eeva Airikainen. Käsityötoiminnan järjestämiä tilaisuuksia oli 9 kertaa vuoden aikana. Käyntikertoja oli yhteensä 61. Tilaisuuksia järjestettiin Helsingissä, Vantaalla, Hyvinkäällä ja Lohjalla. 

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		27304		24459			
Kulut		-39901		-31953			
Kulujäämä		-12597		-7494			

3.2 Liikuntatoiminta

Vuonna 2019 HUNin liikuntatoiminta oli virkeätä ja monipuolista. Yhdistys järjesti runsaasti säännöllistä liikuntaa. Enimmäkseen yhdistyksen liikuntatoiminta keskittyi näkövammaisten palvelukeskus Iirikseen. Tilojen esteettömyys, tuttuus ja helppokäyttöisyys näkövammaisille ovat vaikuttaneet siihen, että yhdistyksen jäsenistö on vuonna 2019 liikkunut edelleen suurella joukolla. 

Yhteistyötä Helsingin Invalidien Yhdistyksen (HIY) sekä Helsingin ja Uudenmaan MS-yhdistyksen (HUMS) kanssa jatkettiin lasten ja nuorten sporttis-, vauhtis- ja treenis-kerhojen kautta. HUN vastuulla olivat sporttis- ja vauhtis- ryhmät 7-15 vuotiaille.  Monipuolisen liikuntatoiminnan on mahdollistanut Helsingin kaupungin liikuntatoimen tilankäyttöavustukset sekä liikuntatoimen kanssa yhteistyössä toteutetut kurssit. VAU ry:n kanssa tehtiin yhteistyötä maalipallotoiminnassa. 

Kunto- ja terveysliikunta
Säännöllisesti viikoittain palvelu- ja toimintakeskus Iirikseen kokoontuivat seuraavat ryhmät: maanantaisin päivällä kuntosalivuoro, vesijumppa sekä lapsille sporttis- ja vauhtis-kerhot. Tiistaisin illalla on kaksi vesijumpparyhmää ja sokkopingis, kuntosalivuoro sekä uintivuoro. Keskiviikkoisin päivällä kuntosalivuoro ja kaksi vesijumppaa, illalla keilausta Talin keilahallissa. Torstaisin päivällä on joogavuoro, illalla kuntojumppaa, kuntosalivuoro sekä uinti. Perjantaisin on sokkopingisvuoro. Eri ryhmiä oli kaikkiaan 18. Näiden lisäksi HUNin liikuntatoimintaan on kuulunut Espoossa kerran kuussa pyörivä lasten tanssikerho ja perjantaisin yhteistyössä Vantaan Näkövammaiset ry:n kanssa Vantaalla järjestetty kiloliikuttaja ryhmä. HUNin vuoroilla liikkuneista naisia on hieman yli puolet eli miehetkin on ilahduttavasti saatu mukaan kuntoliikunnan pariin. Koko jäsenistöön peilaten liikuntatoiminnassa on suhteellisesti katsottuna paljon nuoria mukana. HUNin ryhmissä liikkuu viikoittain yli 200 henkilöä.

Kilpailutoiminta
Kilpailutoimintaan HUN on osallistunut ansiokkaasti niin kansainvälisesti kuin Suomessakin. Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaisten jäseniä oli mukana useissa näkövammaisten arvokilpailuissa. 

Keilailussa oli arvokisoissa välivuosi, mutta Tshekissä pidettiin elokuun alussa Czech Open-arvoturnaus, jossa Esa Martikainen sijoittui yksilökilpailussa toiseksi. Sokkopingiksessä Ari Lahtinen voitti hopeaa ja Hanna Vilmi pronssia syys-lokakuun vaihteessa Italiassa pidetyissä MM-kisoissa. Joukkuekisassa Suomi sijoittui neljänneksi. 

Kotimaan kilpailutoiminnassa HUN järjesti sokkopingiscupin osakilpailut Iiriksessä helmikuussa ja syyskuussa. Keilailussa HUN järjesti Suomen cupin joulukuun osakilpailun Järvenpäässä. HUNin joukkue voitti cupin joukkuekilpailun.

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		42344		38857			
Kulut		-60887		-57187			
Kulujäämä		-18543		-18330			

3.3 Paikallisyhdistykset

Yhdistyksen alueella toimi viisi paikallisyhdistystä, jotka järjestivät toimintaa omilla alueillaan. Paikallisyhdistyksiä ovat Espoon Seudun Näkövammaiset ry, Hyvinkään Näkövammaiset ry, Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry, Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry ja Vantaan Näkövammaiset ry. Itsenäiset paikallisyhdistykset laativat toiminnastaan omat toimintakertomuksensa ja tilinpäätöksensä. Porvoon Seudun Näkövammaiset ry:n toiminta päättyi vuoden 2019 alussa ja paikallistoiminta siirtyi HUNin vastuulle. Paikallisyhdistykset kattavat alueyhdistyksen toimialueen Helsinkiä ja itäistä Uuttamaata lukuun ottamatta. Paikallisyhdistykset ovat HUNin yhteisöjäseniä. Alueyhdistyksen ja paikallisyhdistysten välisenä yhteistyöelimenä oli vuonna 2019 alueparlamentti. 

Vuonna 2019 HUN tuki paikallisyhdistysten toimintaa taloudellisesti jakamalla omista varoistaan yhdistyksille avustuksia 28664 euroa (28631 euroa). 

Espoon seudun Näkövammaiset ry	6 192 euroa
Hyvinkään Näkövammaiset ry 		3 076 euroa
Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry	4 452 euroa
Länsi-Uudenmaan näkövammaiset ry 	3 567 euroa
Vantaan näkövammaiset ry 		5 375 euroa
Vantaan Näkövammaiset ry:tä tuettiin järjestösihteerin palkkauksessa 6000 eurolla (6000 euroa). Tämän lisäksi alueyhdistysten järjestämien jäsentapahtumien kuluja maksettiin 5893 euroa (7457 euroa).

HUN teki paikallisyhdistysten kanssa yhteistyötä matalan kynnyksen iltapäivätoiminnan järjestämiseksi Hyrylässä, Hyvinkäällä, Lohjalla ja Porvoossa. Lisäksi ICT tukitoimintaa järjestettiin kaikissa paikallisyhdistyksissä. Yhdistys järjesti tapahtumia ja retkiä yhteistyössä paikallisyhdistysten kanssa.

4. VAIKUTTAMIS- JA VERTAISTOIMINTA

4.1 Vaikuttamistoiminta

Vaikuttamistoimikunta organisoi Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n vaikuttamistoimintaa Uudenmaan alueella yhdessä paikallisyhdistysten kanssa. Alueparlamentissa paikallisyhdistysten kanssa sovittiin yhteistyön tiivistämisestä vaikuttamistoiminnassa ja koulutusten järjestämisestä. 

Uudenmaan alueella tehtiin aktiivista yhteistyötä muiden uusimaalaisten vammaisjärjestöjen kanssa. Toimintaa organisoi Uudenmaan vammaisjärjestöjen vaikuttajaverkosto, jolla oli oma sähköpostilista yhteydenpitoon ja keskusteluun sekä säännöllisiä kokouksia. Vaikuttajaverkosto kokoontui 2 kertaa jakamaan tietojaan ja linjaamaan toimintatapoja. Yhteistyön kautta valmisteltiin yhteinen kannanotto koskien Länsi-Uudenmaan kulkupalvelua. Vaikuttamistyötä tehtiin myös Kumaja hankkeen kautta. 

Esteettömyysasioissa toimittiin aktiivisesti. Keskeisenä kohteena on ollut Hämeentien korjaus. Myös muiden kohteiden esteettömyyteen on vaikutettu. Vuoden 2019 aikana käynnistyneen Raide-Jokerin rakentamiseen ja siihen liittyvän Itäkeskuksen metroasemakorttelin uudistuksen suunnitteluun on vaikutettu.

Näkövammaisten liiton oikeuksienvalvonnan asiantuntijat ja esteettömyysasiamies ovat toimikunnassa mukana arvokkaina asiantuntijajäseninä. Tärkeimpiä yhteistyökumppaneita kertomusvuonna oli Helsingissä toimivien vammaisjärjestöjen ja -yhdistysten Heljä yhteistyöryhmä, jossa on paneuduttu erityisesti kuljetuspalvelu ja esteettömyysasioihin. Työryhmissä oli mukana Helsingin kaupungin esteettömyysasiantuntija. Yhteistyötä esteettömyysasioissa tehtiin myös Helsingin liikenneturvayhdistyksen, paikallisyhdistysten ja alueen muiden vammaisjärjestöjen kanssa.

Vuoden 2019 aikana saavutettavuusasiat ovat nousseet esille ja tähän liittyvää alueen kuntiin kohdistuvaa vaikuttamistoimintaa lisätään.

4.2 Vertaistoiminta 

Yhdistyksen vertaistoimintaan kuuluvat liikunta- ja kurssitoiminnan lisäksi erilaiset jäsenistön omista tarpeista lähtevät eri teemoilla kokoontuvat vertaisryhmät. Vakiintuneita jäsenistön vertaistoiminnan muotoja ovat äijäsauna ja safkaklubi. 

Saunatoiminnan vertaisohjaaja hoitaa kaikki järjestelyt, saunatilat ovat järjestyneet yhteistyössä Vantaan seurakuntien kanssa ja niistä ei tarvitse maksaa vuokraa. Kertomusvuonna äijät saunoivat 9 kertaa, osallistumiskäyntejä oli yhteensä 107, joista eri osallistujia 13 henkilöä. Vantaalle saunomaan kokoontui jäsenistöä Espoosta, Helsingistä, Kirkkonummelta, Lohjalta ja Vantaalta. 

Safkaklubi kokoontui 11 kertaa, vapaaehtoisvetäjä hoitaa ilmoittautumiset ja varaa ravintolapöydän, ateriansa jokainen maksaa itse. Klubi kiersi monipuolisesti Helsingin ruokapaikkoja. Osanottokertoja safkaklubin toimintaan kaikkiaan oli 125, joista eri osallistujia 16 henkilöä. Klubilaiset tulivat syömään Helsingistä, Espoosta, Vantaalta ja Sipoosta.

Vertaistoiminnassa oltiin mukana Olka-hankkeessa. Tietoa vertaistoiminnasta jaettiin HUS silmäklinikalla. Vertaistukihenkilöt jatkoivat tuen antamista uusille jäsenille. Lisäksi vertaiset osallistuivat iltapäivätoiminnan järjestämiseen. Pengerkadun toimintayksiköllä oli vastuu vertaistoimijoiden ja muiden vapaaehtoisten tukemisesta. 

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		8000		8000			
Kulut		-8678		-10300			
Kulujäämä		-678		-2300			

5. IIRIS PRO 

Iiris Pro on työllisyyspalveluiden yksikkö, jonka toiminnan ytimessä on osatyökykyisten tukeminen työelämään paluussa. Iiris Pro työllistää näkövammaisia ja osatyökykyisiä henkilöitä pakkaus- ja kokoonpanotöihin. Töitä tehdään alihankintana useille eri yrityksille ympärivuotisesti. Yksikössä työskennellään eri työllistämispäätöksillä: työtoiminnassa, työkokeilussa, palkkatuetussa työsuhteessa, kuntouttavassa työtoiminnassa, opiskeluiden harjoittelussa tai vakuutuskuntoutujina. Iiris Pro tarjoaa asiakkailleen kuntoutus- ja sosiaaliohjausta, työelämävalmennusta sekä tukea arjen- ja elämänhallintaan.
 
Vuoden 2019 aikana Iiris Pro työllisti yhteensä 257 henkilöä. Työsaliin palkattiin uusi ohjaaja, ja johtajan jäätyä äitiyslomalle heinäkuussa, hänen tilalleen palkattiin sijainen.

Oikeisiin töihin - hanke päättyi vuoden 2018 lopussa, mutta se sai jatkoa uutena vuoden mittaisena Kartalla - hankkeena. Kuntouttava työtoimintaa ja vammaisten henkilöiden työtoiminta jatkuivat. Yhdistyksellä sopimukset työtoimintojen järjestämisestä Helsingin ja Vantaan kaupunkien kanssa. 
 
Vuonna 2019 jatkettiin Iiris Pron asiakastyöntekijöiden hyvinvointiin panostamista järjestämällä juhlapyhien ohjelmaa ja muistaen työntekijöiden merkkipäiviä. Keväällä tehtiin koko henkilökunnan kanssa retki Vallisaareen. Tyhy tunteja on kertynyt yhteensä 22. Nämä ovat sisältäneet tutustumiskäyntejä muun muassa Oodi kirjastoon, Kansallismuseoon ja Taidehalliin. Lisäksi Iiris Pron tiloissa on pidetty savityöpajaa, käyty 30 kertaa lenkillä ja järjestetty kaksi luentoa Braille-salissa. 
 
Työllistäminen
Iiris Pron toiminnassa huomioidaan erityisesti näkövammaisten henkilöiden työllistäminen ja työllisyysaseman parantaminen. Pidempiaikaisessa työtoiminnassa näkövammaisia oli noin 35 %. Koko Iiris Pron henkilökunnasta näkövammaisia oli noin 20%. Iiris Pro työllistää hyvin eri ikäisiä ja eri elämäntilanteissa olevia ihmisiä. Pisimmät työurat ovat jo yli 30-vuotisia.
 
Iiris Pro tarjoaa työllistämispalveluitaan Helsingin, Vantaan ja Espoon kaupungeille, muille lähialueen kunnille sekä valtakunnallisille TE-palveluille. Iiris Pro työllisti vuonna 2019 seuraavasti: työkokeiluun yhteensä 107 henkilöä (10 näkövammaista henkilöä), palkkatuella yhteensä 22 henkilöä (3 näkövammaista henkilöä), työtoimintaan yhteensä 44 henkilöä (15 näkövammaista henkilöä) ja kuntouttavaan työtoimintaan 36 henkilöä. Lisäksi Iiris Pro tarjosi kesätyöpaikkoja yhteensä 44 nuorelle ja jouluapulaisen tehtäviä yhteensä 4 henkilölle. 
 
Alihankintatyöt
Iiris Pro teki alihankinta yhteistyötä vuonna 2019 10 yrityksen kanssa. Finnair Kitchen on Iiris Pron suurin asiakas ja sen osuus kaikista alihankintatöistä on noin 85%. Sen osuus alihankintatöistä on hieman laskenut edellisvuodesta Vantaan Catering Servicen kanssa aloitetun alihankintayhteistyön ja Viaminnet korutoiminnan kasvun takia. Alihankintatöiden tuotot kasvoivat edellisestä vuodesta 47397 euroa. 
 
Työtoiminta vuonna 2019
Vuoden 2019 aikana SHL 27e § mukaisessa työtoimintasuhteessa oli 44 henkilöä. 
Työtoiminnassa olevien asiakkaiden työviikkoon on suotavaa sisällyttää myös virkistystoimintaa. Iiris Prossa tämä toteutetaan työhyvinvointituntien (TYHY), kävelylenkkien ja taukojumppien merkeissä. Työhyvinvointitoimintaa suunnitellaan yhdessä asiakkaiden kanssa. TYHY-tunteja odotetaan innolla ja asiakkaat ovat hyvin sitoutuneita toimintaan. TYHY-tunnit koetaan virkistävänä lisänä työpäiviin, jotka tukevat työssä jaksamista niin psyykkisesti kuin fyysisestikin.

Kuntouttava työtoiminta 2019
Kuntouttava työtoiminta kasvoi asiakasmäärältään edellisvuodesta, ja asiakkaita oli yhteensä 36. Näistä kuusi oli Helsingistä, ja 30 Vantaalta. Asiakkaat ovat saaneet sosiaaliohjausta, suomen kielen opetusta ja heillä on ollut mahdollisuus osallistua Iiris Pron TYHY toimintaan kuten retkiin, lenkkeihin ja taukojumppiin.
Vuonna 2019 kuntouttavassa työtoiminnassa aloittaneista asiakkaista kaksi jatkoi opintoihin, kolme asiakasta on jatkanut Iiris Prossa työkokeilussa ja siirtyi sen jälkeen palkkatuelle. Lisäksi yksi asiakas on siirtynyt eläketuen piiriin. Kahdeksalla asiakkaalla ei ollut jatkopolkua kuntouttavan työtoiminnan päätyttyä. Usein syynä on ollut haastava elämäntilanne, terveydelliset syyt tai/ja motivaation puute. Näistä kolme asiakasta jäi sairaslomalle kuntouttavan työtoiminnan päätyttyä, ja viidellä asiakkaalla kuntouttava työtoiminta keskeytyi terveydellisistä syistä tai päihteistä johtuen. Yhdeksällä asiakkaalla kuntouttava työtoiminta on vielä meneillään.

Kartalla - hanke
Kartalla - hanke alkoi vuoden mittaisena jatkona Oikeisiin töihin - hankkeen jälkeen. Hankkeen kohderyhmänä ovat TE-palveluiden piirissä olevat pitkäaikaistyöttömät maahanmuuttajataustaiset henkilöt. Hankkeen tavoitteena on edistää asiakkaiden työelämävalmiuksia, kartoittaa ammatinvalintaa ja etsiä jokaiselle asiakkaalle yksilöllinen ja mielekäs jatkopolku. Asiakkaille tarjotaan uravalmennusta ja ammatinvalinnanohjausta, jossa tarkennetaan asiakkaan omia tavoitteita työllistymisen ja koulutuksen näkökulmasta. Hanketyöskentely on yksilömuotoista, ja siihen sisältyy työvalmennusta ja mentorointia. Lisäksi hankkeessa tehdään asiakkaille IT - kartoituksia ja tarjotaan tätä kautta tukea digitaitojen kehittämiseen
 
Vuonna 2019 Kartalla - hankkeella oli yhteensä 66 hankeasiakasta. Heistä 36 sai jatkopolun seuraavasti: avoimille työmarkkinoille 7 henkilöä, koulutukseen 8 henkilöä, palkkatuelle 10 henkilöä ja työkokeiluun 4 henkilöä. Hankeasiakkaista 26 jatkaa vuoden 2020 puolelle. Kartalla - Hanke järjesti Hygieniapassikoulutuksen kaksi kertaa, ja siihen osallistui 27 henkilöä.

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		1096896		890165			
Kulut		-969652		-743123			
Tuottojäämä	127244		147042			

6. LOMAKOTI VILLINKI 

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n omistamassa lomakotikiinteistössä Villingin saaressa järjestettiin vuoden 2019 aikana toimintaa näkövammaisille. Toiminnan suunnittelusta vastasi Villinkitoimikunta. Kesäksi Villinkiin palkattiin palkkatuella osa-aikainen talonmies sekä yksi kesätyöntekijä, joiden vastuulla oli ympäristön hoito ja alueen valvonta. Vuonna 2019 Villingissä järjestettiin kahdet talkoot ja 6 muuta tapahtumaa. Kiinteistön päärakennuksen ikkunoiden ja ulkopintojen kunnostus toteutettiin keväällä ja kesällä 2019. Kiinteistö oli myynnissä elokuusta alkaen. Marraskuussa hallitus päätti myydä kiinteistön. 

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		9185		8828			
Kulut		-68474		-53684			
Kulujäämä		-59289		-44856			

7. PENGERKADUN TOIMINTAYKSIKKÖ 

Pengerkadun toimintayksikkö järjestää näkövammaisille säännöllistä iltapäivätoimintaa, palveluohjausta sekä apua Helsingissä ja muualla Uudellamaalla. Pengerkadun toimintayksikössä hoidetaan myös yhdistyksen jäsenpalvelua ja jäsenrekisteriä sekä neuvotaan jäsenyyden hakuprosessissa. Yksikkö vastaa myös vapaaehtoistoiminasta ja vertaistoimijoiden ohjauksesta. Vuonna 2019 yksikössä työskenteli kaksi kokoaikaista ja yksi osa-aikainen (50%) työntekijää.

Vuonna 2019 toimintaa vakiinnutettiin Uudellemaalle. Porvoon seudun näkövammaiset ry:n lopettamisen myötä Itä-Uudenmaan jäseniä on ohjattu ja neuvottu Pengerkadun yksiköstä. Palvelu- ja toimintakeskus Iiriksen toimipisteen kävijämäärät nousivat, kun jäsenet löysivät palvelun mainostamisen myötä. Vuonna 2019 Iiriksen palveluohjaus on hyvin löydetty ja kävijämäärät ovat kasvussa. Jokaisessa toimipisteessä Uudellamaalla on ollut mahdollista hoitaa asioitaan henkilökunnan kanssa ja tämä palvelu on hyvin saavutettu. 

Iltapäivätoiminta
Pengerkadun toimintayksikkö on järjestänyt iltapäivätoimintaa Helsingin (Pengertupa) lisäksi Hyrylässä (Maamiesseuran talo), Porvoossa (Kajuutta), Lohjalla (Apuomena) sekä Hyvinkäällä (Onnensilta). Paikallisyhdistysten kanssa on toteutettu muita retkiä ja tapahtumia sekä avustettu paikallisyhdistysten jäseniä arjen asioinnissa.

Helsingissä Pengerkadulla sijaitseva Pengertupa on näkövammaisten matalan kynnyksen kohtaamispaikka, joka tarjoaa järjestöpohjaista avustajapalvelua, vertaistukea ja vapaaehtoisvälitystä. Pengertuvan avustajapalvelu sisältää toimistolla tai asiakkaan kotona annettavan avun ja palveluohjauksen sekä yksikön ulkopuolella tapahtuvan opastamisen ja avustamisen.

Pengertuvan vertaistuki toteutui säännöllisen iltapäivätoiminnan muodossa. Toimintaa järjestettiin Helsingissä kahtena päivänä viikossa. Iltapäivätoiminnan aikana oli mahdollisuus asioida työntekijän kanssa toimistossa. Toiminta oli asiakaslähtöistä ja informatiivista. Vertaisvetoinen akryylimaalausklubi jatkui koko vuoden. Ohjelmallisessa iltapäivässä (tiistait) on otettu huomioon asiakkaiden toiveita sekä jaettu monipuolista tietoa unohtamatta viihdyttäviä kertoja. Yhteistyötä on tehty monipuolisesti eri kumppaneiden kanssa, Kallion ilmaisutaidon lukion oppilaiden esityksistä turvakodin lähisuhdeväkivaltatyön asiantuntijaan. 

Vuonna 2019 Pengerkadun iltapäivätoiminnassa oli 1106 käyntikertaa (1628 käyntikertaa vuonna 2018 ja 1084 käyntikertaa vuonna 2017). Pengerkadulla tavoitettiin 119 eri henkilöä. Tämän lisäksi eri tapahtumissa ja retkillä kävi 190 näkövammaista kävijää, joista osa on samoja henkilöitä. Lisäksi on arvioitu isompien tapahtumien (mm. Valkoisen kepin päivän tapahtuma ja joulukarnevaalit) kävijämääräksi n. 150-200 kävijää/tapahtuma. Iltapäivätoiminnan luennot ja tapahtumat järjestetään aina jäseniä kuunnellen ja mahdollisuuksien mukaan heidän toiveitaan toteuttaen 

Iltapäivätoimintaa muualla Uudellamaalla järjestettiin Hyrylässä, Hyvinkäällä ja Lohjalla kaksi kertaa kuukaudessa sekä Porvoossa kerran kuukaudessa. Hyrylän iltapäivätoiminta keräsi 328 käyntikertaa (vuonna 2018: 467 käyntikertaa). Hyvinkään iltapäivätoiminta 76 (vuonna 2018: 63 käyntikertaa). Lohja 362 kertaa (vuonna 2018: 279 kertaa). Porvoon käyntikertoja ei voi verrata suoraan, mutta ne ovat nousseet hieman myös suhteellisesti, toimintavuonna käyntikertoja 34 (vuonna 2018: 5). 

Uudellamaalla iltapäivätoimintaan osallistui toimintavuonna eri henkilöitä seuraavasti: Hyrylä 68, Lohja 53, Porvoo 9 ja Hyvinkää 17. Näistä Hyvinkää tavoittaa suhteessa jäsenmäärään eri henkilöitä huomattavan paljon. Porvoon toimintaan osallistui varsinkin loppuvuonna äidinkieleltään ruotsinkielisiä, sisaryhdistyksen jäseniä. Iltapäivätoiminnan tarpeellisuus on huomattu paikallisyhdistyksissä, lähempänä jäsenistöä. Käyntikertojen määrä kertoo, että ammatillinen toiminta on tarkoituksenmukaista ja siihen osallistutaan. Rajoittavina tekijöinä on mainittu pitkät välimatkat sekä ikärakenne. 

Avustajapalvelu 
Helsingissä toimintayksikön henkilökunta toimii luku- ja kirjoitusapuna sekä avustaa mm. tiedonhankinnassa ja eri palvelujen piiriin ohjaamisessa. Lisäksi avustajan saa saattajaksi mm. lääkäri – ja kauppakäynneille.

Vuonna 2019 kotikäynti- ja saattajatehtävien määrässä oli kuukausittaista vaihtelua, helmikuun ollessa vilkkain kuukausi. Kotikäyntejä oli 135. (Vuonna 2018: 174).  Avustajakäynnit ovat vakiintuneet, asiakkaiden ollessa yhä enemmän huomattavan ikääntyneitä. Yksittäisiä asiakkaita on vähän, mutta he ovat usein paljon apua tarvitsevia. Asiakkaita ohjataan hakemaan henkilökohtaisia avustajia, jotta Pengertuvan avustajatoiminta pysyisi jatkossakin akuutin avun palveluna.  Käynnit on pystytty pääsääntöisesti tekemään kysynnän mukaisesti. 

Toimistoilla tapahtuvasta avusta on muodostunut tärkeä avun muoto. Toiminnan laajennuttua Iiriskeskukseen pystyimme vastaamaan tähän tarpeeseen paremmin, tämä näkyi myös palvelun kysynnän nousussa. Apua pyydetään kaikkiin näkemistä vaativiin arjen asioihin laidasta laitaan kevyestä tiedonetsimisestä pidempikestoisiin aikaa vieviin hakuprosesseihin saakka. 

Pengerkadun toimistolla avustettiin asiakkaita 684 kertaa ja Iiris-keskuksessa 300 kertaa, eli yhteensä 984 kertaa. (vuonna 2018: 544 kertaa ja Iiriskeskuksessa 254 kertaa, yhteensä 798 kertaa.) Tämän lisäksi uusien jäsenten neuvontaa, ohjausta ja tiedonvälitystä oli 137 kertaa, 2018 oli 101 kertaa. Pengertuvan palveluita mainostettiin eri paikoissa, sähköpostilla, soitoilla ja henkilökohtaisilla käynneillä. Tärkeimpänä yhteistyökumppanina HUSin kuntoutusohjaajat ja NKL:n oikeuksienvalvonnan asiantuntijat. 

Vapaaehtois- ja vertaistoiminta
Yhdistyksellä on apunaan moninaisissa harrastus- ja vertaistoiminnoissa vapaaehtoisia, näkövammaisia vertaistoimijoita, näkövammaisia kokemustoimijoita, äänilehtien lukijoita ja Pieni ele -kerääjiä (eri vaalien yhteydessä). 

Vapaaehtoisuudella yhteistyössä henkilökunnan kanssa saadaan aikaan monipuolista toimintaa, jolla vähennetään syrjäytymistä ja yksinäisyyttä sekä saadaan enemmän mahdollisuuksia kohdata toinen ihminen. Vertaistoiminta on sijoitus, joka tuo omansa takaisin ja helpottaa painetta sosiaali- ja terveyspalvelujen puolella. Vertaistoiminta auttaa myös tukihenkilöä itseään motivoitumaan arjessa. 

Vapaaehtoiset näkövammaiset (eli vertaistoimijat) ovat omalla paikkakunnallaan tiedonantajia jäsenistölle, heidän omaisilleen ja eri yhteisöille esim. palvelutaloille. Vertaistoimijat osaavat ohjata toisia vastavammautuneita näkövammaisia löytämään palvelut omalta paikkakunnaltaan. 

Vapaaehtoisia on välitetty paikallisyhdistysten toimintaan sekä muille näkövammaisorganisaatioille avuksi eri tapahtumiin. Vapaaehtoiset ja vertaistoimijat kukin omalla panoksellaan ovat yhdessä työntekijöiden kanssa olleet toteuttamassa erilaisia tilaisuuksia ja tapahtumia joista suurimpia ovat olleet joulukarnevaalit sekä koko yhdistyksen joulujuhlat Hyvinkäällä. Toimintavuonna 2019 kirjattiin 585 vapaaehtoistyönä tehtyä tehtävää. 

Vapaaehtoisten määrä on pysynyt melko samana vuosittaisesta vaihtuvuudesta huolimatta. Isommissa tapahtumissa on käytetty apua ns. Pop Up-vapaaehtoisia, vapaaehtoisverkostojen kautta. Muualla Uudellamaalla on saatu avuksi paikallisyhdistyksen kautta löytyneitä vapaaehtoisia tai lukijoita.

Vuonna 2019 järjestettiin vapaaehtoisille kaksi koulutusta. Yhteistyössä Näkövammaisten liiton kanssa järjestettiin koulutus aiheena vastavammautuneiden kohtaaminen ja uni sekä unettomuus. Toinen yhteiskoulutus oli Vanhustyön keskusliiton, Helsingin kaupungin sekä SPR:n kanssa nimeltään Väkivallan ja kaltoinkohtelun kohteeksi joutuneiden ikääntyneiden tukeminen vapaaehtoistyössä. Virkistyksenä vapaaehtoisille, lukijoille, vertaistoimijoille ja vaalikerääjille järjestettiin teatteri-ilta, jonka aluksi näytöksen ohjaaja kuvaili ja kertoi näytöksestä. Iltaan osallistui 110 vapaaehtoista ja vertaistoimijaa koko Uudenmaan alueelta.

Vapaaehtoisia ja vertaistoimijoita on lähestytty puhelimitse tai sähköpostilla ns. kuukausikirjeiden muodossa, ja näissä on kerrottu avoinna olevista vapaaehtoistehtävistä ja erilaisista koulutusmahdollisuuksista sekä kuukausittaisesta yhdistyksen eri puolilla Uuttamaata tapahtuvasta paikallisyhdistystoiminnasta ja mahdollisuudesta osallistua siihen. 

Vuosi				2019	2018
Aktiivisia näkeviä vapaaehtoisia   		49	36
Vertaistoimijoita 			35	28  
Lukijoita 				n.30	n.20
Pieni ele- kerääjiä 			29	33

Jäsenpalvelu
Osa jäsenpalveluista tuotetaan Pengerkadun toimintayksikössä. Uudet jäsenet rekisteröidään ja jäsenpalveluun liittyvät kysymykset pyritään ohjaamaan yksikköön. Kaikille uusille jäsenille soitetaan, tarkistetaan näkövammaisuuteen liittyviä asioita sekä kerrotaan toiminnasta. Soitoista saaduista välittömistä suullisista palautteista päätellen tämä palvelu on ollut tarpeellinen ja toivottu. Vertaistoimijat jatkavat jäsenistölle soittamista, tämä palvelu tukee vertaistoimintaa antaen sille ammatillisen näkökulman. Muille kuin helsinkiläisille kerrotaan myös oman paikallisyhdistyksen palveluista ja tapahtumista. 

Vuosi		2019			2018		
Tuotot		104959			103427		
Kulut		-147128			-128654
Kulujäämä		-42170			-25227		

8. Tieto- ja viestintätekniikkatuki (ICT)	

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n (HUN) ICT-tuki ohjaa ja opastaa tietoteknisten laitteiden ja apuvälineiden käytössä järjestäen yksilö- ja ryhmäohjauksia sekä apuväline-esittelyjä Uudenmaan alueen näkövammaisille henkilöille. Toiminnan kohderyhmä on koko Uudenmaan alueen näkövammaiset ja ensisijaisina he, jotka eivät muualta (esim. Kela, Keskussairaala, vakuutusyhtiöt tai Tukilinja) saa vastaavaa ohjausta. ICT-tuki vastaa myös HUNin henkilökunnan ICT-tuesta. Vuonna 2019 ICT-tuessa työskenteli 4 työntekijää, joista yksi oli Paikka auki -rahoituksella palkattu oppisopimusopiskelija. Kaikilla työntekijöillä oli 100 % työaika. 

ICT-tuen toimintamuotoina ovat olleet pääasiassa yksilöohjaukset. Näitä on tehty Iiris-keskuksessa HUNin ja paikallisyhdistysten toimipisteissä, kotikäynteinä ja etäohjauksina. Ryhmämuotoista ohjausta/vertaistapaamisia on järjestetty iOS-käyttäjien Omenapiireinä ja ilta-aikaan Digimiitti-tapaamisina iOS ja Android-käyttäjille. Lisäksi järjestettiin pienryhmäopetusta tarpeen mukaan.

ICT-tuki teki vuoden aikana yksilöohjauksia yhteensä 624. Näihin osallistui 18:stä eri kunnasta 195 eri henkilöä. Näistä HUNin tiloissa annettuja yksilöohjauksia tehtiin yhteensä 328, jolloin tavattiin 109 eri henkilöä. Kotikäyntejä tehtiin 13:n eri kunnan alueella, käyntejä oli yhteensä 137 ja ne tehtiin 69:lle eri henkilölle. Yksilöohjauksia paikallisyhdistykäynneillä tehtiin 88, joissa ohjattavana oli yhteensä 39 eri henkilöä. Puhelin-/etäohjauksia tehtiin 71, nämä 43:lle eri henkilölle. 

Paikallisyhdistysten alueilla järjestetyissä jäsentapaamisissa käytiin 2-9 kertaa / paikallisyhdistys. Yhteensä käyntejä tehtiin 29. Näissä osallistujia oli yhteensä 246 (109 eri henkilöä). Iiris-keskuksessa Omenapiirejä on ollut yhteensä 15. Näissä osallistujia yhteensä 110 (36 eri henkilöä). Nuorille ja työssäkäyville suunnattuja Digimiitti-tapaamisia on järjestetty 10, osallistujia yhteensä 38 (12 eri henkilöä). Apuväline-esittelyjä Helsingissä Pengertuvan toimipisteessä 4 sekä Nurmijärvellä 2. Osallistujia näissä on ollut 4 – 17 per ryhmä. 

Toiminnasta tiedotetaan yhteistyössä HUN ry:n tiedottajan kanssa. Hän tiedottaa säännöllisesti ICT-tuen toiminnasta HUNin vakiintuneita tiedotuskanaviaan käyttäen, mm. HUN ry:n toimintakalenteri, Uudenmaan alueen äänijulkaisut ja HUN ry:n Facebook. Tämän lisäksi ICT-vastaava tiedottaa tapahtumista HUN-Tiedotteet -sähköpostialueella sekä Porvoon tapahtumista paikallislehti-ilmoituksilla. 

Oman ammattitaidon kehittämiseksi ICT-ohjaajat saivat 1 päivän koulutusta MS Office 365:n ylläpitoon. Koulutus jatkuu toisella päivällä vuoden 2020 aikana. Saatu koulutus vahvisti osaamista ylläpitäjänä toimimiseen O365 ympäristössä sekä uusien toimintojen käyttöönottoon. ICT-tuen ohjaajat osallistuivat myös kouluttajille vuosittain järjestettäviin 2-päiväisiin IT-päiviin Tampereella sekä JAWS-päivään, mikä järjestetään vuosittain maahantuojan, Polar Print Oy:n, toimesta. 

ICT-tuki on tehnyt yhteistyötä ICT-ohjauksiin liittyen Näkövammaisten liitto ry:n, Celia-kirjaston, Enter ry:n ja apuvälineiden ja apuvälineohjelmien maahantuojien kanssa sekä Giosg.comin kanssa internetsivujen käytettävyyden testaukseen liittyen.   

iOS-älypuhelimesta on sen käyttöapuominaisuuksien vuoksi tullut erittäin suosittu apuväline sekä heikkonäköisille että sokeille. Uusia puhelimen käyttöönottoon liittyviä ohjauspyyntöjä saatiin pitkin vuotta ja iOS-laitteen jo käyttöönottaneet toivoivat edelleen perus-/jatko-opastusta oman laitteen käyttöön. Suurin osa ICT-tukeen tulleista ohjauspyynnöstä onkin juuri iOS-puhelimien käyttöön liittyviä. 

Loppuvuodesta myös Windows-tietokoneiden päivittäminen/vaihto Windows 10 koneisiin näkyi ICT-tuen toiminnassa ohjaustarpeina uuden käyttöjärjestelmän ja apuvälineohjelman muuttuneiden toimintojen/komentojen vuoksi. 

Tavoite yhteistyön vahvistamisesta paikallisyhdistysten kanssa on toteutunut hyvin. Paikallisyhdistyksissä tehdyt yksilöohjaukset on otettu hyvin vastaan. Yksilöohjauksia on tehty kaikissa tapaamisissa ja ICT-tuen jalkautumisesta lähemmäs jäseniä, kuljetuspalvelun mahdollistaman alueen sisälle, on saatu oikein positiivista palautetta. Itseopiskelumateriaali iOS-laitteiden käyttöön on julkaista ICT-tuen nettisivulla ja markkinoitu sitä käyttäjille. Tämä on vähentänyt tarvetta lähettää tai tulostaa yksittäisiä ohjeita käyttäjille. Omenapiiri-vertaistapaamissa sekä ilta-aikaan järjestetyissä Digimiiteistä iOS-käyttäjien ryhmät on toiminut aktiivisesti koko ajan. Android-käyttäjiä vastaava ryhmään ei saatu kuin muutama osallistuja ensimmäisiin tapaamisiin, joten ne päätetiin lopettaa ja tarjotaan jatkossa yksilöohjauksia tarpeen mukaan.

Paikka auki -rahoituksella työllistetyn oppisopimusopiskelijan työpanos on mahdollistanut sen, että ICT-tuessa pystytään vastaamaan nyt myös heikkonäköisten ohjaustarpeisiin nopeammin. Tämä lisäresurssi on ollut erittäin tarpeellinen varmistaaksemme pätevän työvoimaresurssin riittävyys heikkonäköisten henkilöiden ohjauksessa. Samalla työmäärää on pystytty jakamaan tasaisemmin myös kaikkien ICT-ohjaajien kesken.

ICT-tuen asiakaskontaktien määrä on vuosittain hieman kohonnut – niin tänäkin toimintavuonna. Yksilöohjaukset koetaan edelleen tehokkaimmaksi ja miellyttäväksi tavaksi oppia uutta. Tavoite on markkinoida mahdollisimman paljon yksilöohjauksia nimenomaan HUNin toimitiloissa, Helsingissä ja paikallisyhdistyksissä, mikä on kustannustehokkainta toimintaa ICT-tuelle. Paikallisyhdistyksissä järjestetyt Omenapiiri-vertaistapaamiset ja apuväline-esittelyt ja varsinkin niissä tehtyjen yksilöohjausten määrät ovat selvästi lisääntyneet, mikä osoittaa sen, että jalkautuminen lähelle jäseniä on kannattanut ja otettu ilolla vastaan paikallisyhdistyksissä.
 
ICT-tukitoimintaan kohdennetun rahoituksen avulla ja nykyisellä ohjausresurssin määrällä ja osaamisella on saatu paljon apua isolle joukolle Uudenmaan alueen näkövammaisia henkilöitä. Osallistujamäärien perusteella voi sanoa, että HUN ry:n ICT-tuen tekemä apuvälineiden ohjaus-, esittely ja neuvontatyö on löytänyt kohderyhmänsä hyvin ja osoittautunut pysyvästi erittäin tarpeelliseksi toiminnaksi/palveluksi.  

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		121808		126437			
Kulut		-141404		-140857			
Kulujäämä		-19596		-14420			

9. ANNANSILMÄT-AITTA  

Annansilmät-Aitta täytti vuonna 2019 100 vuotta. Merkkipaalua juhlittiin lokakuussa, Sokeain viikolla, järjestetyllä tapahtumalla. Käsityötoimintaa ja käsityöläisyyttä edistettiin tekemällä henkilökuvia käsityöläisistä Aitan Facebookiin. Messujen yhteydessä järjestettiin käsityöläisten työnäytöksiä Näkövammaiset käsityöntekijät ry:n kanssa.

Annansilmät-Aitta osti tuotteita n. 50 eri näkövammaiselta käsityöntekijältä. Myyntituotot olivat 355 531 euroa, luvusta 207 127 euroa oli laskutusmyyntiä, missä on mukana materiaalien myynti käsityöläisille. Aitta myi tuotteita sekä kuluttajille että yrityksille. Myynnistä noin 70% oli Annansilmät-tuotteita.

Tuotteita markkinoitiin vuoden mittaan 10:n eri kampanjan, verkkokaupan ja Facebookin avulla. Aitta osallistui huhtikuussa Kevät-messuille ja syyskuussa Habitare- messuille sekä yhteen Pop Up - tapahtumaan Espoossa. Uusia yritysasiakkaita saatiin hankittua yritysmarkkinoinnilla.

Myymälän tuotevalikoimaa uudistettiin. Uusia korimalleja, pienkalusteita, tekstiilituotteita, koruja ja nahkatöitä kehitettiin ja saatiin näkövammaisilta tekijöiltä. Hankittiin myös muilta toimijoilta entistä paremmin myyviä keittiö-, sauna- ja kylpyhuonetuotteita joiden myynti tukee Aitan toimintaa. Lahjaksi sopivia tuotepakkauksia uudistettiin. Tavaroiden esillepanoa kehitettiin entistä paremmaksi. Myyntikatetta nostettiin tuloksen parantamiseksi.

Materiaaleja myytiin käsityöläisille 61 588 eurolla. Näkövammaisten liitto tuki materiaalivälitystä 8000 eurolla. Materiaalimyynnistä otettiin maltillinen 10% kate, jolla saatiin osa välityksen kuluista hoidettua. Rottinkihuonekalujen runkotuotantoa aloitettiin loppuvuodesta uuden toimijan kanssa. Hänelle annettiin koulutusta työhön ja vuoden 2020 aikana tuotanto pitäisi laajentua.

Aitta teki yhteistyötä Näkövammaiset käsityöntekijät ry:n kanssa messu- ja pop up – tapahtumissa sekä Käsityötoimikunnassa ja tuotekehitysryhmässä. Aitta osallistui myös Käsillä - toimintaan markkinointi- ja hinnoitteluopastusta sekä tuotearvioita antaen ja yhteistyökuvioita selvittäen.

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		357673		386089			
Kulut		-366879		-399154			
Tulos		-9206		-13065			

10. URA KÄSILLÄ -HANKE JA KÄSILLÄ TOIMINTA

Ura Käsillä – hanke 

Ura käsillä oli kolmivuotinen STEA rahoitteinen hanke, joka tarjoaa tavoitteellista käsityöpajatoimintaa näkövammaisille. Käsityöpajatoimintaan osallistuva näkövammainen kasvaa hankkeen edetessä käsityöläisyyteen, oppii yrittäjyyttä ja vahvistaa omaa osallisuuttaan työelämässä. 

Hankkeen erityisenä tavoitteena oli ylläpitää ja siirtää häviämässä olevia näkövammais- käsityötaitoja uudelle sukupolvelle sekä luoda uusia tuotteita perinteisten mallien lisäksi. Hanke pyrki päivittämään näkövammaisyhteisön käsitystä käsityöammattien arvostuksesta ja saamaan näkyvyyttä toiminnalle näkövammaisyhteisön ulkopuolella ja mediassa. 

Ura käsillä -kolmevuotinen hanke aloitti toimintansa syksyllä 2016 ja hanke jatkoi toimintaa vielä kevätkauden 2019. Kevätkaudella käsityöpajalle käsityöläisillä oli mahdollisuus tulla tekemään itsenäisesti omia käsitöitään. Keväällä 2019 perinnekäsitöiden ohjausta annettiin yksityisopetuksessa seitsemälle oppilaalle korinpunonnassa ja harjansidonnassa sekä pidettiin iltaisin taidegrafiikkakursseja 14 kertaa, johon osallistui neljä henkilöä. Ura Käsillä pajalla kurssilaisten käyntikertoja oli 83. Ura Käsillä kevätkaudella 2019 pidettiin 3 kurssia, verkkokaupan perustamisen, valokuvauksen ja pulloharjan valmistuksen kurssit. Kevään kursseille osallistui 11 henkilöä. Lisäksi Ura Käsillä hanke osallistui Elma messuille ja hankkeella oli Ura Käsillä ja grafiikkaryhmän loppunäyttelyt sekä White Noise yhteisöteos Stoassa. 

Vuoden 2019 syyskaudella Ura käsillä-hankkeen toimintaa jatkoi Käsillä näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennus.

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		135587		149393			
Kulut		-135587		-149393			
Kulujäämä		0		0				

Käsillä näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennus

Käsillä näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennuksen toiminnan pääpaino on ylläpitää näkövammaiskäsityötaitoja, luoda uusia tuotteita perinteisten lisäksi, pyrkiä nostamaan näkövammaiskäsityön arvostusta ja edistämään näkövammaisten käsityötoiminnan tunnetuksi tekemistä näkövammaisyhteisön sisällä sekä ulkopuolella ja mediassa. Valtakunnallisessa Käsillä valmennuksessa opitaan käsityöläisyyteen, yrittäjyyteen ja vahvistetaan osallisuutta työelämässä. Näitä toteutamme menetelmäohjauksen, yrittäjyysvalmennuksen, kulttuurikasvatuksen sekä henkilökohtaisen ohjauksen keinoin. Käsillä käsityöyrittäjävalmennus on jatkuvaa Stea rahoitteista kohdennettua avustus toimintaa. Käsillä näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennuksessa työskentelee vakituisesti koulutuspäällikkö ja koulutusohjaaja sekä työpaja-avustaja lisäksi valmennuksessa syyskaudella oli mukana 8 käsityömenetelmien ohjaajaa.

Elokuussa 2019 alkoi Käsillä-valmennuksen ensimmäinen toimintakausi. Opiskelijoita on ollut kolmella eri valmennuslinjalla: Näkövammaisten perinnekäsityöt, tekstiilityöt ja nahkatyöt. Syyskaudella kurssilaisia aloitti 15 henkilöä, joista kaksi joutui terveydellistä syistä jättämään valmennuksen kesken. Valmennuksessa oli 11 naista ja 4 miestä, joista 14 henkilöä oli Helsingin ja Uudenmaan alueelta ja 1 henkilö muualta Suomesta. Lähijaksoja ja luentoja pidettiin 18 kertaa, yhteensä 432 tuntia sekä lisäksi kurssilaiset tekivät etätehtäviä. Etätehtävinä oli omien tavoitteiden selkeyttäminen, yrittäjyyteen, markkinointiin, hinnoitteluun ja menetelmäohjaajien antamia käsityötekniikoihin liittyviä tehtäviä.

Perinnekäsitöiden linjalla opiskelijat tekivät harjoja, patapesimiä ja viskoja, korjasivat rottinkituoleja ja tutustuivat keppirunkoisiin huonekaluihin. Nahkatöiden linjalla opiskelijat valmistivat vöitä, passikoteloita, neulakirjoja, avainkaulanauhoja ja koruja sekä parkitsivat kirjolohen ja merilohen nahkoja itse keitetyllä kasviparkilla. Tekstiilityölinjalla solmittiin ryijyjä ja makrameeta, tuftattiin tyynynpäällisiä, painettiin kangasväreillä tabletteja ja tiskiliinoja sekä huovutettiin saippuoita. Tavoitteena on, että Käsillä valmennuksen aikana syntyy kausittain vähintään yksi uusi tuote kurssilaista kohden ja tähän tavoitteeseen pääsimme syyskautena.

Yrittäjyyskasvatusta (20 h) toteutettiin luentoina, yritys- ja messuvierailuilla sekä vertais- oppimisena. Kulttuurikasvatus (20 h) tapahtui luentoina, vierailuina museo- ja taidenäyttelyihin sekä vertaisoppimisen avulla. Pidimme kaikille kurssilaisille yhteisen luentopäivä (4h), jossa aiheina olivat yrittäjyys, Hun Ict-tuki esittäytyi ja tuotemuotoilu. Vierailulla kävimme Design-museon Maailmojen Salat -näyttelyssä, Espoon modernin taiteen museon näyttelyssä Interwoven – Yhteen kudotut, Habitare-messuilla Helsingin Messukeskuksessa, Oodi kirjastossa, Lapuan Kankurien myymälässä ja Annansilmät – Aitassa. Järjestimme Tehdään Käsillä - näyttelyn valmennuksen kurssitöistä Iiriksessä. 

Käsillä pajalla pidettiin iltaisin taidegrafiikkakursseja 16 kertaa, johon osallistui neljä henkilöä. Käsillä valmennuksessa yksi henkilö sai yksilöohjausta rottinkihuonekalujen runkojen tekemiseen. Teimme yhteistyötä Näkövammaisten liiton työelämäpalvelujen, Näkövammaisten Käsityöntekijöiden, Live ammattiopiston ja Annansilmät- Aitan kanssa.

Syksyn aikana aloitimme Käsillä näkövammaisten yrittäjävalmennuksen visuaalisen ilmeen suunnittelun. Tiedottaminen Käsillä käsityövalmennuksesta tapahtui Airut- lehden, Hun äänilehtien, valtakunnallisten sähköpostialuiden ja henkilökohtaisten sähköpostien välityksellä.

Vuosi		2019				
Tuotot		43324				
Kulut		-43324				
Kulujäämä		0				

11. KUMAJA 

Kumaja on Sosiaali- ja terveysministeriön ”Järjestö 2.0 – Järjestöt mukana muutoksessa” -ohjelman Uudenmaan hanke.  STEAn rahoittamassa 3.5-vuotisessa, vuonna 2017 aloitetussa hankkeessa rakennetaan Uudenmaan järjestöjen kumppanuusverkosto Kumaja. 

Kumajan tavoitteena on vastata uusmaalaisten sosiaali- ja terveysalan (sote-) järjestöjen alueellisen verkostoitumisen tarpeeseen sekä edistää järjestöjen valmiuksia uudistaa toimintaansa ja kehittää yhteistyötään. Ennen kaikkea, Kumaja luo sote-järjestöille mahdollisuuksia vaikuttaa maakunta- ja sote-uudistuksen valmisteluun ja toteuttamiseen Uudellamaalla. Kumajan toiminnan lähtökohtana on Uudenmaan alueella toimivien sote-järjestöjen tarpeet ja näkökulmat, joita se kartoittanut muun muassa tekemällä laajoja järjestökyselyitä.

Hankkeessa on 5 kokoaikaista työntekijää verkostotyön asiantuntijatehtävissä eli hankepäällikkö ja neljä aluekoordinaattoria. Työpisteet sijaitsevat eri puolilla Uuttamaata Helsingissä, Espoossa, Lohjalla ja Porvoossa. 

Kumppanuusverkoston luominen ja sote-järjestöjen verkostoiminen 
Hankkeessa luotua Uudenmaan kattavaa järjestöjen kumppanuusverkostoa on laajennettu järjestämällä alueen järjestöille erilaisia verkostoitumistilaisuuksia ja muita tapahtumia. 

Vuonna 2019 Kumaja piti 25 järjestöjen verkostoitumistilaisuutta tai työpajaa yhdeksässä kunnassa ympäri Uuttamaata. Järjestösektorikohtaisten tilaisuuksien (vammais- ja sairausjärjestöt, päihde- ja mielenterveysjärjestöt, , monikulttuurisuus- ja maahanmuuttojärjestöt, vanhusjärjestöt, lapsi- ja perhejärjestöt) lisäksi pidettiin tilaisuuksia, joiden teemoina olivat digitalisaatio, järjestölähtöisen auttamistyön ja palvelutuotannon rajapinta sekä järjestöjen rahoitus.  Yhteistyössä VATES-säätiön kanssa Uudenmaan työllisyys- ja kuntoutustoimijoille järjestettiin kaksipäiväiset  työpajat, joissa luotiin uusia kumppanuuksia ja suunniteltiin järjestöjen yhteishankkeita. 

Omien tilaisuuksiensa lisäksi Kumaja piti esityksiä sote-järjestöjen yhteistyöstä ja vaikuttamismahdollisuuksista 23 järjestöjen seminaarissa ja muussa tapahtumassa. 
Kumppanuusverkostoa vahvistettiin myös erilaisissa yhteistyötapaamisissa ja -neuvotteluissa. Näitä tilaisuuksia oli vuoden aikana n oin120.

Järjestötoiminnan kehittäminen 
Tukeakseen järjestöjen toimintavalmiuksia maakunta- ja sote-uudistuksen tuomissa muutoksissa, Kumaja organisoi järjestöjen toivomia koulutuksia. Yhteistyössä Opintokeskus Siviksen kanssa se järjesti kuusi koulutuksellista verkostoitumistilaisuutta, joiden teemana oli yhdistyksen osaamisen tunnistaminen. Koulutustilaisuuksia oli eri puolilla Uuttamaata ja niitä pidettiin myös ruotsiksi. 

Kumaja piti myös Uudellamaalla toimiville järjestöjen yhteisöille työpajan hyvien käytänteiden jakamiseksi ja yhteiskehittämisen aloittamiseksi. Työpajan aiheena oli järjestöjen yhteisöt jäsenjärjestöjensä yhteistyön kehittäjinä.  

Järjestöjen osallistaminen maakunta- ja sote-uudistuksen valmisteluun 
Kumaja jatkoi alkuvuonna 2019 tiivistä yhteistyötään Uusimaa 2019 -organisaation kanssa tuoden järjestöt mukaan maakunta- ja sote-uudistuksen valmisteluun Uudellamaalla. Kumaja järjesti kokoamilleen maakunnan ja järjestöjen yhteistyöelimelle kaksi ja järjestöjen asiantuntijapoolille yhden kokouksen työpajoineen. Tilaisuuksissa työstettiin alueellista hyvinvointikertomusta ja -suunnitelmaa, järjestöjen hyvinvointia ja terveyttä edistävän (hyte-) toiminnan kuvausta ja järjestöyhteistyön organisoitumista Uudellamaalla. 

Lisäksi Kumajan vetämä järjestöjen työryhmä tuotti mallin maakunnallisen järjestöyhteistyön rakenteeksi sekä esityksen järjestölähtöisestä auttamistoiminnasta palvelutuotannon rajapinnassa. Uudenmaan maakunta- ja sote-uudistuksen muutosjohtajat pitivät molempia esityksiä käyttökelpoisina tulevan maakunta- ja sote-uudistuksen mallista riippumatta.

Pääministeri Sipilän hallituksen kaaduttua ja maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelun keskeydyttyä huhtikuussa,  alkoi myös Uusimaa 2019 -organisaation alasajo. Ennen Uusimaa 2019:n lakkauttamista kesäkuun lopussa, Kumaja osallistui maakunta- ja sote-valmistelun loppuraporttien tuottamiseen. Näin Kumajan ja Uusimaa 2019:n yhdessä tekemät, järjestöyhteistyötä ja -osallisuutta koskevat materiaalit sekä Kumajan julkaisemat Uudenmaan järjestötoimintaa kuvaavat raportit ovat hyödynnettävissä uudistuksen valmistelun seuraavassakin vaiheessa. 

Maakunnan ja järjestöjen yhteistyöelimen eli järjestöjen kehittäjäryhmän toiminta päättyi Uusimaa 2019:n lakkautukseen mutta järjestöjen asiantuntijapoolin ylläpito siirrettiin Uusimaa 2019:lta takaisin Kumajan tehtäväksi. 

Kumajan muu vaikuttamistyö
Kumaja teki kevään 2019 eduskuntavaalien vaikuttamistyötä peruuntuneita maakuntavaaleja varten tuottamansa materiaalin pohjalta. Järjestöjen vaaliteemoja nostettiin esiin Kumajan #Järjestökaistan verkkosivulla ja sosiaalisessa mediassa. Lisäksi vaalimateriaalia jaettiin ehdokkaille paikallisten järjestöjen vaalipaneelissa. 

Vaalien jälkeen Kumaja pyrki yhdessä muiden Järjestö 2. 0 -hankkeiden kanssa vaikuttamaan uuden hallitusohjelman järjestöjä koskeviin kirjauksiin. Vaikuttamistyötä varten koottiin ns. järjestöteesit, joiden keskeisenä teemana on järjestöjen rahoituksen ja toimintaedellytysten turvaaminen. 

Syksyllä 2019 Sosiaali- ja terveysministeriö asetti työryhmän selvittämään Uudenmaan mahdollista erillisratkaisua sote-järjestämisen mallista. Kumaja kirjoitti erillisratkaisun selvityshenkilölle sekä seuranta- ja ohjausryhmille järjestötyöryhmän lausunnon siitä, mitä sote-järjestämisessä tulisi huomioida, jotta sote-järjestöjen kustannustehokas, ennaltaehkäisyyn painottuva toiminta olisi tulevaisuudessakin mahdollista. 

Samaan aikaan ajankohtaista oli kuntien ja järjestöjen väliset kumppanuussopimukset yhdistettynä erilaisiin tulkintoihin hankintalain alaisesta kilpailutettavasta toiminnasta. Jotta kunnat eivät tekisi itselleen ja järjestöille epäedullisia linjauksia, Kumaja kokosi järjestöjen työryhmän valmistelemaan ratkaisuehdotuksen sote-järjestöjen rahoittamisesta kunnissa.  

Kumajan vaikuttamistyötä oli myös koostaa järjestötietoa maakuntavalmistelun ja siihen liittyvien päätösten tueksi. Kumaja laaja selvitys Uudenmaan 26 kunnan tekemästä järjestöyhteistyöstä ja kuntien jakamista järjestöavustuksia julkaistiin 2019. Raportin tietoja hyödynnettiin muun muassa tehtäessä työnjakoa kuntien ja maakunnan välillä järjestöjen tukemisessa.

Järjestöyhteistyön kehittäminen kunnissa
Kuntayhteistyössään Kumaja painotti järjestöjen merkitystä sote-palveluiden ja hyte-työn yhdyspinnassa sekä järjestöjen toimintaedellytysten turvaamista kunnissa ja kuntayhtymissä. Kumaja käytti apuna tekemäänsä kuntakartoitusta ja järjestöjen toiminnankuvaustyötä pyrkiessään aktivoimaan kuntia ja järjestöjä pohtimaan sitä, miten sote-järjestöjen toimintaa voisi nykyistä paremmin hyödyntää osana kuntien hyvinvointistrategioita.

Tiiveintä Kumajan kuntayhteistyö oli vuoden 2019 alussa toimintansa aloittaneen Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä Keusoten kanssa. Mukana järjestöyhteistyön ja järjestöjen osallisuuden kehittämisessä Keusoten kuudessa kunnassa oli myös Keski-Uudenmaan ”Kumppanuudella soteen ja kuntiin” -hanke. Yhdessä työstettyjä asioita olivat järjestöjen rooli asukasosallisuudessa, alueellisen hyvinvointikertomuksen järjestökirjaukset ja akuutti kysymys kuntayhtymän järjestöavustuksista. 

Kumaja aloitti yhteistyön myös Lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman (LAPE) kanssa. Vuonna 2019 järjestettiin jo kahdessa kunnassa tapahtuma ”Kohtaamisia perhekeskuksessa”, jossa sovitetaan järjestötoiminta yhteen kunnan sote-palveluiden kanssa. 

Kumaja kirjoitti järjestöyhteistyön kehittämisestä Kuntaliiton blogiin ja A-klinikkasäätiön lehteen.

Järjestöjen hyvinvointia ja terveyttä edistävän toiminnan kuvaus 
Niin kuntien sote-palveluiden ja hyte-toiminnan virkamiehillä ja sote-uudistuksen valmistelijoilla kuin järjestöillä itsellään on selkeä tarve saada nykyistä paremmin koottua tietoa järjestöjen toiminnasta. Paikatakseen tätä tietoaukkoa Uudellamaalla, Kumaja aloitti koordinoida työtä yhtenäisen kuvauksen tekemiseksi sote-järjestöjen hyte-toiminnasta. Kumajan luonnosta toiminnan kuvaukseksi rikastettiin kahdessa sen järjestämässä järjestöjen työpajassa ennen kuin siitä pidettiin laaja järjestöjen kommentointikierros.  Vuodenvaihteessa 2019-2020 kommentteja kuvauksesta kerättiin haastatteluin kuntien hyte-virkamiehiltä. Uusmaalaisten sote-järjestöjen hyte-toiminnan kuvaus julkaistaan maaliskuussa 2020.

Järjestöjen keskinäisen yhteistyön kehittäminen 
Kumajan järjestöjen parissa tekemässä työssä on tullut selväksi, että iso osa uusmaalaisista sote-järjestöistä pitää tärkeänä vahvistaa järjestöjen keskinäistä, alueellista yhteistyötä. Kesällä 2019 tekemässään järjestökyselyssä Kumaja selvitti tarkemmin sitä, minkälaista yhteistyötä järjestöt haluavat tehdä tulevaisuudessa ja sitä, miten yhteistyö pitäisi järjestöjen mielestä organisoida.   

Yksi tärkeimmistä syistä tiivistää järjestöjen keskinäistä yhteistyötä on tehdä tehokasta vaikuttamistyötä yhdessä. Tältä pohjalta Kumaja järjesti laajan Uudenmaan sote-järjestöjen tulevaisuusfooruminsa lokakuussa 2019. Tämän ensimmäisen tulevaisuusfoorumin työpajojen tuotokset ovat perustana järjestöyhteistyön rakenteen luomiselle Kumajan vuoden 2020 tulevaisuusfoorumeissa.

Viestintä
Kumajan viestintä tukee sen tavoitteita järjestöyhteistyön kehittämiseksi ja järjestöjen toimintaedellytysten turvaamiseksi. Viestintä on tärkeä väline myös Kumajan vaikuttamistyössä. Kumajan päivittäisviestintä sisältää sen verkkosivut ja sosiaalisen median kanavat sekä järjestöille ja muille yhteiskumppaneille lähetettävät sähköpostit. 

Verkkosivuillaan ja sosiaalisessa mediassa Kumaja viestii oman toimintansa lisäksi järjestöjen toiminnasta ja kuulumisista sekä järjestöjä koskevista ajankohtaisista asioista,  erityisesti maakunta- ja sote-uudistuksesta.  Tiedotteiden ja kommenttiuutisten lisäksi kirjoitettiin blogeja ja julkaistiin Kumaja kylässä -juttusarjaa, joka esittelee uusmaalaisia järjestöjä ja niiden evästyksiä sote-uudistuksen tekoon. Verkkosivuilla on myös Kumajan tapahtumakalenteri sekä materiaalipankki. Vuoden 2019 aikana verkkosivuilla oli 700 - 1800 vierailua kuussa.

Kumaja julkaisee kerran kuussa Kumahdus-uutiskirjeensä, jossa on sen tiedotteita, uutisia ja teema-artikkeleita. Vuoden 2019 lopussa uutiskirjeellä oli 512 tilaajaa. 

Sosiaalisessa mediassa (Twitter, FaceBook, LinkedIn, Instagram) Kumajalla oli n. 500 seuraajaa. Kumajan Twitterissä oli 5000 -33 000  ja FaceBookissa 300 - 3500 vierailua kuussa. Lisäksi voidaan mainita, että NodeXL-analyysissä Kumaja huomioitiin elokuussa vaikuttavaksi aihetunnistinta #sote käyttäväksi twiittaajaksi.

Kumaja oli myös mukana luomassa ja kehittämässä Uudenmaan kansalais- ja vapaaehtoistoimintaa kokoavaa uusimaalaiset.fi-verkkopalvelua. 

Seuranta- ja arviointitieto ja sen käyttö
Arvioidakseen ja kehittääkseen toimintaansa Kumaja keräsi systemaattisesti palautetta sekä kohderyhmältään eli uusmaalaisilta sote-järjestöiltä että yhteistyökumppaneiltaan. Kumaja teki myös kaksi laajaa itsearviointia ja piti ohjausryhmälleen työpajan toimintansa arvioimiseksi. Uusmaalaisten järjestöjen näkemyksiä hankkeen viimeisen vuoden toiminnan suuntaviivoiksi Kumaja kartoitti laajalla järjestökyselyllään. 

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		337766		303506			
Kulut		-337766		-303506			
Kulujäämä		0		0			

12. TALOUS

12.1 Sijoitukset 

Yhdistys omistaa käytössään olevia toimitiloja (1165 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Iiriksessä. Yhdistyksen vanhat toimitilat (916 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52:ssa on vuokrattu Musahotelli Oy:lle pitkällä sopimuksella. 
 
Yhdistyksellä ei ollut lainoja vuonna 2019. Lainamäärä Villingin vesiosuuskunnalle oli vuoden lopussa 100 000 (100 000) euroa. Vesiosuuskunta ei sen heikon taloudellisen tilanteen takia ole kyennyt lyhentämään lainaa ja maksamaan siitä korkoa. Vesiosuuskunnalla on maksamattomia laskutettuja korkoja 31807 euroa. 

Vuosi 		2019		2018 		        
Tuotot		109395		109337		   
Kulut		-57708		-43992		     
Tuottojäämä	51663		65345		      

Yhdistyksen omistama lomakotikiinteistö Villingin saaressa oli myynnissä elokuusta 2019 alkaen. Yhdistyksen hallitus päätti myydä kiinteistön marraskuussa 550000 euron hinnalla. Kaupantekohetkellä yhdistys sai 100000 euron ennakkomaksun. Myyntiehtojen mukaisesti kauppasumman loppuosa maksetaan yhdistykselle 28.2.2020 mennessä, jolloin kiinteistön hallinta siirtyy uudelle omistajalle.

12.2 Varainhankinta

Yhdistyksen yleistä varainhankintaa hoitamassa ei kertomusvuonna ollut toimikuntaa. Yhdistys osallistui Pieni ele -keräykseen eduskuntavaalien yhteydessä. Muuta yleistä varainhankintaa olivat jäsenten liittymismaksut ja yhdistyksen saamat lahjoitukset sekä jälkisäädökset. 

Vuosi		2019		2018			
Tuotot		9452		8841			
Kulut		-526		-1531			
Tuottojäämä	8926		7310			

12.3 Henkilöstö 

TYÖNTEKIJÖIDEN MÄÄRÄ YKSIKÖITTÄIN 31.12.2019
(Edellisenä vuoden luku suluissa)
Toimisto 				4 (4)
Iiris Pro   				6 (6) 

Kartalla -hanke (Oikeisiin töihin-hanke) 	1,5 (1)
Myymälä				3 (3)
Pengertupa 			3 (3)
ICT tukitoiminta (ml. Paikka auki 2-hanke) 	4 (4)
Ura käsillä -hanke       			3 (3)
Kumaja/Uusimaa Yhdessä -hanke   	5 (5)

Kuukausipalkkaisia toimihenkilöitä yhdistyksellä oli vuoden lopussa 28 (28). Päätoimisia työntekijöitä (kuukausi- ja tuntipalkkaisia) yhdistyksellä oli vuoden lopussa yhteensä 47 (41). Työsuhteista vakituisia oli 15 (13) ja määräaikaisia 32 (28). Kuukausipalkkalaisilla toimihenkilöillä oli vuoden lopussa keskimäärin 10 (10) palvelusvuotta. Palkkoja ja palkkioita maksettiin työsuhteessa oleville työntekijöille yhteensä 1 422 989 euroa (1 167 701 euroa).

Työterveyshuollon palvelut yhdistys osti Terveystalolta. Työterveyshuollon palveluiden maksut olivat 24860 euroa (21501).

Henkilöstön kouluttamiseen HUN käytti 13796 euroa (10474)

12.4 Vapaaehtoistyö

Yhdistyksen toiminnassa tehtiin runsaasti vapaaehtoistyötä. Äänilehtien lukeminen, vapaaehtoisten oppaiden välitys, vertaistukihenkilötoiminta ja lomakodin talkootyö perustuvat kaikki vapaaehtoistoiminnalle. Lisäksi Pengertuvan toiminnassa vapaaehtoistyöllä on merkittävä rooli sekä iltapäivätoiminnassa avustamisessa että asiakkaiden palveluiden järjestämisessä. Kertomusvuonna luottamushenkilöhallinto on tehnyt runsaasti vapaaehtoistyötä.

13. HALLINTO 
Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n kevätkokous pidettiin 28.4.2019. Läsnä oli 23 jäsentä, 4 valtakirjan antanutta jäsentä, 0 kannatusjäsentä, 1 avustajaa ja 6 toimihenkilöä. 

Yhdistyksen syyskokous pidettiin 23.11.2019. Läsnä oli 65 jäsentä, 27 valtakirjan antanutta jäsentä, 4 kannatusjäsentä, 6 avustajaa ja 7 toimihenkilöä.

Yhdistyksen toiminnasta ja suunnitelmien toteuttamisesta vastasi hallitus, joka kokoontui 13 kertaa ja käsitteli 202 asiapykälää.

Hallituksen kokoonpano: (suluissa jäsenten läsnäolokerrat kokouksissa)
Varsinaiset jäsenet:

Iltanen Anneli, puheenjohtaja			(13/13)		
Airikainen Eeva				(12/13)
Kähkönen Hanna 				(7/13)
Penttilä Jukka, varapuheenjohtaja			(13/13)
Pesola Juhani				(10/13)
Setälä Jarkko				(13/13)
Vilmi Arto					(12/13)

Hallituksen 1. varajäsen Johan Sundholm		(11/13)
Hallituksen 2. varajäsen Mikko Apajalahti 		(11/13)

Työvaliokuntaan kuuluivat Anneli Iltanen, Jukka Penttilä, Jarkko Setälä, toiminnanjohtaja Heikki Majava ja talousjohtaja Taru Lonka.

Tuloslaskelman luvut
Luottamushallinto
Vuosi		2019		2018			
Tuotot		5000		5000			
Kulut		-39060		-33606			
Kulujäämä		-34060		-28606				

Toimisto
Vuosi		2019		2018			
Tuotot		90900		84482			
Kulut		-99298		-90115			
Kulujäämä		-7548		-5633				

Tilintarkastaja Seppo Rautula (HT) 

Ansiomerkit ja huomionosoitukset:
Näkövammaisten liiton hallituksen myöntämät hopeiset ansiomerkit
Risto Talonen
Kari Riikonen
Martin Lindqvist.
Vuoden jäsen Esa Martikainen
Vuoden vapaaehtoinen Kalevi Heikkilä
Vuoden lukija Marja-Terttu Miettinen
Vuoden kuntoilija Teuvo Talmia
Vuoden urheilija Ari Lahtinen.

Toimikunnat ja työryhmät

Alueparlamentti 
Jäsentoimikunta
Vaikuttamistoimikunta
ICT ohjausryhmä
Liikuntatoimikunta
Myymälän ohjausryhmä
Oikeisiin töihin hankkeen ohjausryhmä
Pengertuvan ohjausryhmä
Ura käsillä hankkeen ohjausryhmä
Uusimaa yhdessä hankkeen ohjausryhmä

Toimikuntien kokoonpano ja luettelo henkilöstöstä on erillisessä liitteessä.

Yhteistoiminta

Näkövammaisten liitto ry:n valtuustossa HUNin edustajina olivat Ari Suutarla, Marja Kalvia, Reijo Toiminen, Leila Koski ja Timo Lehtonen sekä varavaltuutettuina Jukka Jokiniemi, Anneli Iltanen, Jukka Penttilä, Jukka-Pekka Mattila ja Jarkko Setälä. 

Yhteisöjäsenyydet ja osakkuudet:
Yhdistys oli jäsenenä: 
Näkövammaisten liitto 
Helsingin liikenneturvallisuusyhdistys
Pro Villinki
Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta 
Villingin vesiosuuskunta 
Elinkeinoelämän Keskusliitto
EJY ry

Yhdistys oli osakkaana seuraavissa yhtiöissä:
Oy Villas Ab
Kiinteistöosakeyhtiö Iiris
Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52

Loppu