HELSINGIN JA UUDENMAAN NÄKÖVAMMAISET RY (HUN) 	VUOSIKERTOMUS 2020

Hyväksytty HUN hallituksen kokouksessa 3/2021 esitettäväksi yhdistyksen kevätkokoukselle 17.4.2021.

SISÄLTÖ
1. Johdanto
1.1. Yleiskatsaus vuodesta 2020
1.2 Jäsenistö

2. Vaikuttamis- ja jäsentoiminta
2.1. Oikeuksienvalvonta
2.2. Jäsentoiminta
2.3. Liikuntatoiminta
2.4. Paikallisyhdistykset

3. Jäsenpalvelut
3.1 Palvelutoiminta
3.2 Tieto ja viestintätekniikan tuki 

4. Työllisyyttä edistävät palvelut
4.1 Työkeskus Iiris Pro
4.2 Käsityömyymälä Annansilmät-Aitta ja materiaalivälitys
4.3 Käsillä toiminta

5. Hankkeet
5.1 Kumaja
5.2 Etänä mukaan
5.3 Työ- ja päiväaikaisen toiminnan digiloikka

6. Viestintä
6.1 Jäsenviestintä
6.2 Lehtipalvelu
6.3 Ulkoinen viestintä

7. Hallinto, henkilöstö ja talous
7.1 Sijoitukset
7.2 Varainhankinta
7.3 Henkilöstö
7.4 Vapaaehtoistyö
7.5 Hallinto

1. Johdanto

Yhdistyksen tehtävänä on Näkövammaisten liitto ry:n jäsenyhdistyksenä toimia alueensa näkövammaisten etu-, asiantuntija-, palvelu- ja yhteistoimintajärjestönä. Yhdistyksen tarkoituksena on vähentää näkövammaisuudesta johtuvia haittoja kokea tasavertaista yhteisöllisyyttä ja edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista ja sisältörikasta elämää. Toiminnassaan yhdistys ottaa ensisijaisesti huomioon sokeat, vaikeasti heikkonäköiset ja kuurosokeat.

Vuosi 2020 oli Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n (HUN) 88. toimintavuosi.

1.1. Yleiskatsaus vuodesta 2020

Yhdistyksen toiminta käynnistyi vuoden 2020 alussa normaaleissa merkeissä mutta koronavirus ja sen aiheuttama pandemia aiheutti merkittäviä muutoksia yhdistyksen toimintaan ja talouteen. Maaliskuun puolessavälissä keskeytettiin iltapäivätoiminta ja muu ryhmämuotoinen, lähikontaktissa toteutettava jäsentoiminta ja avustamistoiminta. Pääosa henkilökunnasta oli etätöissä maalis-heinäkuussa. Lähimuotoiseen toimintaa palattiin vasta elokuun aikana. 

Lähitoiminnan keskeytyksen aikana toteutettiin toimintaa etämuotoisesti, puhelimitse tai verkkoyhteyksien kautta ja palvelutoiminnassa soitettiin läpi ikääntyneitä näkövammaisia ja lähitoimintaa osallistuneita. Lähitoiminnan keskeytys vaikutti myös siihen, että yhdistyksen kevätkokous siirrettiin pidettäväksi 12.9.2020.

Iiris Pro työkeskuksessa tapahtuva vammaisten henkilöiden työtoiminta ja kuntouttava työtoiminta lähikontaktissa oli keskeytyksissä toukokuun loppuun asti. Huhtikuun aikana käynnistyi etämuotoista työtoiminnan palvelua, josta on sovittu palvelua ostavien kuntien kanssa. Kesäkuussa siirryttiin osittain etämuotoiseen ja osittain lähitoimintana tapahtuvaan työtoimintaan. Elokuussa palattiin pääosin takaisin lähimuotoiseen työtoimintaan. Josta palattiin syksyn mittaan takaisin lähi- ja etämuotoisen toiminnan hybridiin.

Käsillä -toiminnan käsityöyrittäjävalmennukset keskeytettiin kevään osalta ja niitä jatkettiin syksyllä. Annansilmät-Aitan aukioloaikoja supistettiin epidemian aluksi. Aukioloaikoja laajennettiin uudestaan kesäkuussa, kun myynti palautui. Verkkokauppa kasvoi merkittävästi. 

Kesän aikana pandemiatilanne helpottui ja toiminnassa alettiin siirtyä elokuussa kohti normaalia toimintaa. Elokuussa käynnistettiin uudelleen lähimuotoinen toiminta, jonka rinnalla toteutettiin myös etätoimintaa. Syksyn kuluessa heikentynyt epidemiatilanne vaikutti lähellä toteutettavan toiminnan ryhmäkokoihin ja osallistumisvilkkauteen. Isot tapahtumat ja retket peruttiin tai siirrettiin myöhempään ajankohtaan. 

Marraskuun lopusta uusien rajoitusten myötä lähitoimintaa rajoitettiin entisestään ja osittain keskeytettiin. Yhdistyksen syyskokous pidettiin täysin etämuotoisena. 

Taloudellisesti yhdistys on kärsinyt erityisesti työtoiminnan keskeytyksestä keväällä ja työtoiminnassa toteutettavan alihankintatyön merkittävästä vähenemisestä. Keväällä ja syksyllä toteutettiin yhdistyksessä yt-neuvottelut.

STEAlta saatiin rahoitus etätoiminnan tukeen, jotta ICT tuen työvoimaresurssi voitiin säilyttää loppuvuoden ajan. Uudenmaan liitolta saatiin rahoituksen Työ- ja päiväaikaisen toiminnan digiloikka hankkeeseen yhdessä Autismisäätiön, Invalidisäätiön/Live Palvelut, Kehitysvammatuki 57 ry:n ja Kuntoutussäätiön kanssa. 

Yhdistyksen varsinaisen toiminnan taloustilanne on vallitseviin olosuhteisiin nähden kohtuullinen. Yhdistyksen taloutta kohensi erityisesti syyskuussa 2020 ja keväällä 2021 vuodelle 2020 kohdistuva Valtiokonttorin myöntämä kustannustuki, jotka ovat suuruudeltaan yhteensä noin 114.000 euroa. Tilinpäätöksessä näkyy kirjanpitoon satunnaisena eränä kirjattu Villingenäsin kiinteistön ja veneen kirjanpidollinen myyntivoitto. Tulos ennen satunnaisia eriä on -46 027 euroa.

1.2 Jäsenistö 

Vuoden 2020 lopussa jäsenmäärä oli 2262 jäsentä (2302 edellisvuonna). Uusia jäseniä liittyi 68 (121). Yhdistyksen jäsenyydestä erosi tai siirtyi toiseen alueyhdistykseen 13 (10) henkeä. Poisnukkuneita oli 95 (72). Kannatusjäseniä oli 40.

JÄSENMÄÄRÄT ALUEITTAIN

Espoon seudun näkövammaiset ry:n alue			366
Hyvinkään näkövammaiset ry:n alue			60
Keski-Uudenmaan näkövammaiset ry:n alue		189
Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry:n alue		120
Vantaan näkövammaiset ry:n alue			315
Itä-Uusimaa					75
Helsinki						1077
Muut						60

YHTEENSÄ					2262

2. Vaikuttamis- ja jäsentoiminta

2.1. Vaikuttamistoiminta

Oikeuksienvalvontatoimikunta organisoi Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n vaikuttamistoimintaa Uudenmaan alueella yhdessä paikallisyhdistysten kanssa. 

Uudenmaan alueella tehtiin aktiivista yhteistyötä muiden uusimaalaisten vammaisjärjestöjen kanssa. Toimintaa organisoi Uudenmaan vammaisjärjestöjen vaikuttajaverkosto, jolla oli oma sähköpostilista yhteydenpitoon ja keskusteluun sekä säännöllisiä kokouksia. Vaikuttajaverkosto kokoontui 2 kertaa jakamaan tietojaan ja linjaamaan toimintatapoja. Vaikuttamistyötä tehtiin myös Kumaja hankkeen kautta. 

Esteettömyysasioissa toimittiin aktiivisesti. Keskeisenä kohteena on ollut Hämeentien korjaus, joka valmistui joulukuussa 2020. Yhdistys palkitsi Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialan, Destia Oy:n, Helsingin kaupungin esteettömyysasiamiehen Pirjo Tujulan ja Näkövammaisten liiton esteettömyysasiantuntijan Juha Sylbergin tekemästään työstä hankkeen esteettömyyden ja saavutettavan viestinnän hyväksi. 

Näkövammaisten liiton oikeuksienvalvonnan asiantuntijat ja esteettömyysasiamies ovat toimikunnassa mukana arvokkaina asiantuntijajäseninä. Tärkeimpiä yhteistyökumppaneita kertomusvuonna oli Helsingissä toimivien vammaisjärjestöjen ja -yhdistysten Heljä yhteistyöryhmä, jossa on paneuduttu erityisesti kuljetuspalvelu ja esteettömyysasioihin. Työryhmissä oli mukana Helsingin kaupungin esteettömyysasiantuntija. Yhteistyötä esteettömyysasioissa tehtiin myös Helsingin liikenneturvayhdistyksen, paikallisyhdistysten ja alueen muiden vammaisjärjestöjen kanssa.

2.2. Jäsentoiminta

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n jäsen- ja harrastustoiminta perustuu vahvaan vertaistoimintaan. Luottamushenkilöistä ja aktiiveista muodostettu jäsentoimikunta suunnitteli ja toteutti monimuotoista vertais-, harrastus- ja jäsentoimintaa yhteistyössä Palvelutoiminnan ja paikallisyhdistysten kanssa.

Jäsentoiminnan osalta vuosi oli haasteellinen. Koronarajoitukset iskivät pahiten juuri perus jäsentoimintaan, retkiin ja tapahtumiin. Tapahtumia ei voitu järjestää suunnitellussa määrin ja silloin kun järjestäminen oli mahdollista, jouduttiin osallistujien määrää rajoittamaan. Poikkeuksena tästä oli vuoden lopussa järjestetty jäsenistön etäpikkujoulu, johon osallistui 56 henkeä. Vuoden mittaan saadut signaalit jäsenistöltä kertovatkin väsymyksestä ja tarpeesta sosiaalisiin kontakteihin, mihin etätoiminnalla ei täysin voi vastata. Paikallisyhdistysten kanssa tehtiin yhteistyötä joidenkin retkien järjestämisessä. 

Kurssitoiminta
HUNin perinteisin opintotoiminnan muoto eli pistekirjoitus jatkui sekä kevät- että syyslukukaudella. Sekä keväällä että syksyllä kaudet jäivät kuitenkin kesken. Samoin kävi kori- ja muovipärekursseille. Englannin ja ranskankielen ryhmät kokoontuivat keväällä aluksi lähimuotoisena ja jatkoivat loppukevään etänä. Samoin syksyllä aloitettiin lähitapaamisilla ja ne siirtyivät marraskuussa etätapaamisiin. 

Käsityötoiminta 
Yhdistyksen käsityövastaavana toimi Eeva Airikainen. Käsityötoiminta ehti järjestää yhteensä 13 tilaisuutta keväällä ja syksyllä ennen lähitoiminnan keskeyttämistä. 

Vertaistoimintaryhmät
Vertaistoimintana pyörivät miesten safkaklubi Kenneth Ekholmin vetämänä. Uutena käynnisteltiin naisten safkaklubia, joka ehti kokoontua yhden kerran Heidi Ikäheimosen vetämänä. Tämän lisäksi yhteistyössä Vantaan seurakuntien kanssa pyöritettiin miesten ja naisten saunaklubia. Näissäkin toiminnoissa koronarajoitukset asettivat toiminnalle haasteita ja rajoituksia.

Nuorisotoiminta
Yhdistyksen nuorisovastaavana toimi Emma Rasela. Nuoristoiminnalla oli myös vaikeuksia toiminnan järjestämisessä. Vuoden aikana toteutui yksi nuorisolle suunnattu etätapahtuma.

2.3 Liikuntatoiminta

Vuonna 2020 liikuntatoiminta oli haasteellista koronapandemian aiheuttamien rajoitusten takia. Ryhmätoiminta käynnistyi normaalisti mutta se jouduttiin keskeyttämään maaliskuussa Iiriskeskuksen tilojen sulkeuduttua. Syksyllä liikuntaryhmätoiminta käynnistettiin niin, että ryhmien kokoa oli supistettu. Toiminta jouduttiin taas keskeyttämään marraskuussa tilojen sulkeutuessa. Yhteistyössä Vantaan Näkövammaiset ry:n kanssa järjestettiin kiloliikuttajajumppia etämuotoisesti sulkujen aikana. 

Liikuntotoimikunta ei pystynyt järjestämään suunnittelemiaan liikuntatapahtumia osallistujarajoitusten takia. Uutena toimintamuotona käynnistyi luisteluryhmä syksyllä. 

Yhteistyötä Helsingin Invalidien Yhdistyksen (HIY) kanssa jatkettiin lasten ja nuorten sporttis-, vauhtis- ja treenis-kerhojen kautta. HUN vastuulla olivat sporttis- ja vauhtis- ryhmät 7-15 vuotiaille. Nämäkin ryhmät pystyivät toimimaan vain osan vuotta. Rajoituksista huolimatta tammi-maaliskuussa ja syys-marraskuussa pystyttiin toteuttamaan 18 eri viikottain kokoontuvaa liikuntaryhmää. Monipuolisen liikuntatoiminnan on mahdollistanut Helsingin kaupungin liikuntatoimen tilankäyttöavustukset sekä liikuntatoimen kanssa yhteistyössä toteutetut kurssit.

Kilpailutoimintaan osallistuttiin siinä määrin kuin sitä vuoden aikana pystyttiin toteuttamaan. Kotimaan kilpailutoiminnassa toteutui osa keilailun Suomen cupin tapahtumista. 

2.4 Paikallisyhdistykset

Yhdistyksen alueella toimi viisi paikallisyhdistystä, jotka järjestivät toimintaa omilla alueillaan. Paikallisyhdistyksiä ovat Espoon Seudun Näkövammaiset ry, Hyvinkään Näkövammaiset ry, Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry, Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry ja Vantaan Näkövammaiset ry. Itsenäiset paikallisyhdistykset laativat toiminnastaan omat toimintakertomuksensa ja tilinpäätöksensä. Paikallisyhdistykset kattavat alueyhdistyksen toimialueen Helsinkiä ja itäistä Uuttamaata lukuun ottamatta. Paikallisyhdistykset ovat HUNin yhteisöjäseniä. 

Vuonna 2020 HUN tuki paikallisyhdistysten toimintaa taloudellisesti jakamalla omista varoistaan yhdistyksille avustuksia 18576 euroa (28664 euroa). 

Espoon seudun Näkövammaiset ry	4 756 euroa
Hyvinkään Näkövammaiset ry 		2 848 euroa
Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry	3 656 euroa
Länsi-Uudenmaan näkövammaiset ry 	3 147 euroa
Vantaan näkövammaiset ry 		4 167 euroa

Vantaan Näkövammaiset ry:tä tuettiin järjestösihteerin palkkauksessa 5 548 eurolla (6000 euroa). Tämän lisäksi alueyhdistysten järjestämien jäsentapahtumien kuluja maksettiin 1 842 euroa (5893 euroa).

HUN teki paikallisyhdistysten kanssa yhteistyötä matalan kynnyksen iltapäivätoiminnan järjestämiseksi Hyrylässä, Hyvinkäällä, Lohjalla ja Porvoossa. Lisäksi ICT tukitoimintaa järjestettiin kaikissa paikallisyhdistyksissä. Yhdistys järjesti tapahtumia ja retkiä yhteistyössä paikallisyhdistysten kanssa.

3. Jäsenpalvelut

3.1. Palvelutoiminta

Palvelutoiminta järjestää näkövammaisille säännöllistä iltapäivätoimintaa, palveluohjausta sekä apua Helsingissä ja muualla Uudellamaalla. Palvelutoiminnassa hoidetaan myös yhdistyksen jäsenpalvelua ja jäsenrekisteriä sekä neuvotaan jäsenyyden hakuprosessissa.

Alkuvuonna palvelutoiminnan yksiköllä oli asiakaskäyntejä, toimintaa ja tapaamisia yhtä paljon kuin aiempina vuosina, Pengerkadulla sijaitsevan toiminnan tavoittaessa hieman yli sata asiakaskäyntiä kuukaudessa (tammi-helmikuu). Maaliskuun toiminnan tavoitettavuus oli samansuuntainen. Muissa toimipisteissä; Hyrylässä, Hyvinkäällä, Lohjalla sekä Porvoossa toimintaan osallistui jäseniä samassa suhteessa kuin edellisvuoden tammi-helmikuussa. 

Maaliskuussa kaiken lähitoiminnan sulkeuduttua palvelutoiminnan henkilökunta soitti jäsenistölle, aloittaen yli 90-vuotiaista, joita on 14,6 % jäsenistöstä. Tarkoituksena oli varmistaa osaltaan, että jäsenistön huoltovarmuus säilyy eikä kukaan jää täysin yksin. Teimme tiivistä yhteistyötä Helsinki-avun kanssa sekä selvitimme tarvittaessa jäsenen oman kunnan tai kaupungin palvelut poikkeustilanteessa. Tarjosimme henkistä tukea ja konkreettista neuvontaa puhelimitse sekä jäsenistölle että suuressa määrin myös heidän omaisilleen, soittojen kohderyhmän ollessa pääsääntöisesti yli 90-vuotiaita. 

Keväällä soitimme tiiviisti myös toiminnassa mukana olleiden jäsenien kanssa, tukien heitä vaikeassa tilanteessa. Tätä jatkoimme pitkin vuotta. Toiminta oli huhti-kesäkuussa vain puhelimitse tapahtuvaa, huomasimme kuitenkin, että moni asia hoitui helposti puhelimitse, etänä. Huhtikuussa tavoittelimme 497 jäsentä, joista tavoitimme 238, toukokuussa 580, joista tavoitimme 408 ja kesäkuussa 522, joista tavoitimme 305. Kesäkuussa siirryimme ikäryhmään yli 80-vuotiaat, tavoiteltuamme kaikkia yli 90-vuotiaita jäseniämme. Heinäkuun koko henkilökunta oli lomalla.

Elokuun alusta lähitoiminta alkoi rajoituksin. Tapasimme Pengerkadulla sisäpihalla, turvarajat huomioiden. Elokuussa luovuimme Pengerkadun tiloista kokonaan ja muutimme Iiris-keskukseen. Syys-marraskuussa kokoonnuimme kerran viikossa aiemman kahden sijaan. Toimiessamme turvavälein, jouduimme rajaamaan osallistujamäärää, lokakuussa lähitoiminnassa kirjattiin vain 25 käyntiä. Koska toimintaamme osallistuu jo iän puolesta riskiryhmään kuuluvia, moni päätti olla osallistumatta toimintaan turvallisuutensa vuoksi. Unikurssit järjestettiin ensin hybridinä ja lopulta kokonaan etänä. 

Marraskuun puolivälissä, virustilanteen pahennuttua, toteutimme iltapäivätoimintaa ainoastaan etänä, Teams-yhteyden kautta. Tämä toiminta jatkui vuoden loppuun asti suositusten ja rajoitusten mukaisesti. Teams-kokouksiin osallistui jäseniä ympäri Uudenmaan ja eri välineillä, myös lankapuhelimilla. Tämä vaikutti osallistujamäärään niin, että osa aktiiveista jäsenistä jäi pois, mutta toisaalta ryhmään tuli mukaan niitä, jotka pystyivät hyödyntämään uuden osallistumisen tavan. Kokouksissa tuli tavaksi järjestää jäsenien ideoimia ja tekemiä pienimuotoisia tietokilpailuja.

Marraskuun lopussa osa palvelutoiminnan henkilökunnasta siirtyi toteuttamaan Iiris Pron järjestämää etätyötoimintaa akuutin henkilöstövajeen vuoksi.

Vuonna 2020 teimme 5 retkeä ja erillistä tapahtumaa. Virkistyspäivä 29 osallistujaa, (11.3., ei rajoituksia), kotiseuturetki, 25 osallistujaa (rajoitus max. 25 osallistujaa, bussissa joka toinen paikka), Fazerin retki yhteistyössä Suomen kuurosokeiden kanssa, 29 osallistujaa meiltä (rajoitus max. 50, kaikki paikat täynnä), Lohjan pikkujoulut 10 osallistujaa (rajoitus max. 10) sekä Teams-pikkujoulut 56 osallistujaa (rajoittamaton osallistujamäärä). Suurin osa omista ja yhteistyössä järjestettävistä tapahtumista peruutettiin tai siirrettiin myöhemmin järjestettäviksi. 

Yhteensä käyntikertoja kaikissa, ml. etätoiminta, toiminnoissa oli 820. Eri kursseille osallistuttiin 205 eri kertaa ja retkille ja muihin tilaisuuksiin 155 kertaa. 

Asiakaskäynnit lopetimme melkein kokonaan, vain muutamia terveyteen liittyviä, pakollisia ja jo sovittuja käyntejä lukuun ottamatta. Avustajakäyntejä teimme yhteensä 40 (v. 2019 135 käyntiä). Toimipaikoissa avustimme, mutta kotikäyntejä emme juuri tehneet. Avustustehtäviä, ohjausta ja neuvontaa teimme etänä yllättävänkin onnistuneesti. Kaiken kaikkiaan palveluita käytti 224 eri asiakasta lukuisista kunnista ympäri Uudenmaan. Uusiin jäseniin otettiin yhteyttä 110 kertaa. 

Uudet jäsenet rekisteröidään ja jäsenpalveluun liittyviin kysymyksiin vastataan. Kaikille uusille jäsenille soitettiin ja tarkistettiin näkövammaisuuteen liittyviä asioita sekä kerrottiin toiminnasta. Kaikille kerrottiin myös oman paikallisyhdistyksen palveluista ja kannustettiin osallistumaan tapahtumiin, kun niitä taas on. 

Vapaaehtois- ja vertaistoiminta

Vertaistoimijoiden merkitys korostui vuonna 2020. Yhteydenotot mm. puhelimitse jäsenten ja vertaisten välillä ovat lisääntyneet. Jäsenistö on aktivoitunut, toisista välittäminen ja varsinkin yksin elävistä jäsenistä huolehtiminen on lisääntynyt. Tämä on ollut myös viime vuosien Näkövammaisten Liiton teemana (kohtaaminen ja yksinäisyyden vähentäminen). 
Vertaistoimijat ovat jakaneet yhdessä tietoa ja mm. neuvoneet ajankohtaisista asioista. Yhteisö on alkanut pitää enemmän huolta toisistaan. Soitimme kaikille vapaaehtoisille ja vertaistoimijoille keväällä 2020. 

Tapahtumien peruuntuessa näkevien vapaaehtoisten resursseja emme ehtineet hyödyntää kuin muutamissa toteutuneissa tapahtumissa ja kahdella retkellä.

Aktiiviset kerhoisäntinä ja -emäntinä toimivat vertaistoimijat ovat olleet mukana suunnittelemassa toimintaa ja pitäneet huolta omista kerholaisistaan.  

Toimintavuonna kirjattiin 253 vapaaehtoistyönä tehtyä tehtävää, joista suurin osa on näkevien vapaaehtoisten lukijoiden tekemää. 

16.9. Koulutuspäivä yhteistyössä NKL:n Minun näköinen mieli hankkeen kanssa Iiriksessä (8 osallistujaa).
22.10. Koulutuspäivä yhteistyössä NKL:n, Suomen Kuurosokeat ry:n sekä Mikkelin seudun Muisti ry:n kanssa kanssa, aiheena kohtaaminen. (14 osallistujaa). 
27.10. Helsingin Välittäjät-verkoston (verkostossa eri vapaaehtoistoimintaa välittävää organisaatiota, mm. SPR, HelsinkiMissio ja Helsingin kaupunki). Yhteiskoulutuksen aihe oli Näkövammaisen kohtaaminen (68 osallistujaa).
3.11. Helsingin kaupungin koulutusilta, aiheena muistisairaudet ja muistisairaiden kohtaaminen (7 osallistujaa, tilaisuus ei ollutkaan saavutettava kaikilla alustoilla).
18.12. Etäpikkujoulut. Tapahtuma tarjottiin jäsenistön lisäksi myös kaikille vapaaehtoisille. 

Etäyhteydet mahdollistivat osallistumisen niille, jotka eivät muuten olisi päässeet paikalle. Vertaistoimijoita osallistui tapahtumiin ja koulutuksiin kaiken kaikkiaan kymmeneltä eri paikkakunnalta. Vapaaehtoisten ja vertaistoimijoiden määrä on pysynyt melko samana aiempiin vuosiin nähden.

3.2 Tieto- ja viestintätekniikan tuki (ICT)

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n ICT-tuki ohjaa ja opastaa tietoteknisten laitteiden ja apuvälineiden käytössä järjestäen yksilö- ja ryhmäohjauksia sekä apuväline-esittelyjä Uudenmaan alueen näkövammaisille henkilöille. Toiminnan kohderyhmä on koko Uudenmaan alueen näkövammaiset ja ensisijaisina he, jotka eivät muualta (esim. Kela, Keskussairaala, vakuutusyhtiöt tai Tukilinja) saa vastaavaa ohjausta. ICT-tuki vastaa myös HUNin henkilökunnan ICT-tuesta. Vuonna 2020 ICT-tuessa työskenteli 4 työntekijää. Työntekijöistä yksi oli tammi-kesäkuun Paikka auki -rahoituksella palkattu oppisopimusopiskelija, joka jatkoi ICT-ohjaajana heinä – joulukuun Etänä mukaan -hankerahoituksella. Kaikilla työntekijöillä oli 100 % työaika. 

ICT-tuen suosituin toimintamuoto olivat yksilöohjaukset, mutta myös ryhmämuotoiset ohjaukset kiinnostivat asiakkaita enemmän kuin aiemmin. Alkuvuosi järjestettiin ohjauksia ja ryhmiä Iiris-keskuksessa ja paikallisyhdistysten toimipisteissä sekä kotikäynteinä ja etäohjauksina. 

Maaliskuusta alkaen HUNissa siirryttiin etätyöhön. Tämä tarkoitti sitä, että etätyöskentely piti mahdollistaa HUNin työntekijöille ja luottamushenkilöille sekä ohjata heidät etätyöskentelyn ja etäsovellusten käyttöön. Samanaikaisesti jatkettiin yksilöohjauksia puhelimitse ja kannustettiin ohjattavia etäyhteystyökalujen käyttöönottoon (Teams, TeamViewer, puhelin). 

Huhtikuussa, kun yksilöohjaukset sujuivat melko hyvin etäyhteydellä, alettiin toteuttaa ICT-tuen ryhmäohjauksia etätapaamisina. Tuolloin pienryhmät vielä toteutuivat lähitapaamisina, koronarajoituksen huomioiden. Yksilöohjauksia toteutettiin etänä pääasiassa puhelimitse tai käyttäen Teams-neuvottelua tai TeamViewer-etähallintaohjelmaa, Jaws-tandemia tai NVDA-ruudunlukuohjelman lisäosaa, joiden avulla etälaitteeseen saa yhteyden. Etäryhmät toimivat hyvin. Vuoden aikana ICT-tuessa lanseerattiin esittelytyyppinen etäOmenapiiri, jossa kuvataan yhden aiheen sovellus ja sen toiminnat. Toisena uutena toimintamuotona aloitettiin EtäApuväline-esittelyt, jotka toteutettiin yhteistyössä PolarPrint Oy:n asiantuntijoiden kanssa. Näissä esiteltiin apuvälinelaitteistoja ja kyseisen laitteiston toiminta. Viimein myös paikallisyhdistystapaamisia alettiin järjestää Teams-yhteydellä, johon pääsi mukaan käyttäen sovellusta, soittamalla neuvotteluun tai siten, että osallistuja soitettiin mukaan, jolloin hän vain vastasi tulevaan puheluun. Osallistujamäärän perusteella oli selvää, että kaikki ICT-tuen toimintamuodot: yksilöohjaukset, Omenapiirit, Digimiitit, esittelyt ja paikallisyhdistystapaamiset voitiin kaikki toteuttaa edellä mainituin tavoin etäyhteydellä.  

ICT-tuki teki vuoden aikana yksilöohjauksia yhteensä 883 (624). Yksilöohjauksiin osallistui 261 (196) eri henkilöä, 19 (18) paikkakunnalta. Näistä 611 (71) oli etäyhteyssovelluksilla tai puhelimella tehtyjä etäohjauksia, joihin osallistui 174 eri henkilöä. HUNin tiloissa annettuja yksilöohjauksia toteutui 120 (328). Nämä tehtiin 67 eri henkilölle. Paikallisyhdistystapaamisessa tehtiin yksilöohjauksia 82 (88), 69 eri henkilölle. Kotikäyntejä tehtiin 70 (137), 50 eri henkilölle. 

Ryhmätapaamisissa tavattiin yhteensä 344 osallistujaa (123 eri henkilöä). Näistä paikallisyhdistysten jäsentapaamisiin tehtiin 20 (29) käyntiä, joista 18 toteutui lähitapaamisina 5:llä paikkakunnalla Uudenmaan alueella ja 2 etätapaamisina. Omenapiiri-ryhmäohjauksia järjestettiin 19 (15), joista 6 lähitapaamisena Iiris-keskuksessa ja 13 etäyhteydellä. Digimiitti-ryhmä kokoontui 6 (10) kertaa. Näistä 5 lähitapaamista oli Iiris-keskuksessa ja 1 toteutui etäyhteydellä. Apuväline-esittelyjä tehtiin 5 (4); nämä kaikki etänä. HUNin henkilökunnan laitteisto ja käyttövalmiudet saatiin keväällä nopeasti sille tasolle, että etätyöskentely on mahdollista, jos se omiin työtehtäviin sopii.

ICT-tuen asiakkaat ovat ottaneet etäohjaukset erittäin hyvin vastaan. Määrällisesti etänä osallistuvia on ollut paljon. Osallistumismahdollisuuksia ja -tapoja on useampia ja osallistujat käyttävät Teams-neuvottelua itsenäisesti tai osa heistä pääsi mukaan soittamalla neuvotteluun puhelimella ja osalle soitetaan normaali puhelu neuvottelusta. 

ICT-tuki auttoi mahdollisimman hyvin kaikkia asiakkaita, mutta oli myös heitä, jotka eivät voineet osallistua ICT-tuen toimintaan etäyhteydellä tai eivät riskiryhmäläisinä koronan vuoksi voineet osallistua lähitapaamiseen. Osalle oli mahdollisuuksien mukaan järjestynyt yksilöllinen ohjaustapaaminen HUNin toimistolla; osalle tehtiin kotikäynti. Kaikki nämä hoidettiin koronarajoitukset huomioiden. 

ICT-tuen toiminnasta tiedotettiin yhteistyössä HUN ry:n tiedottajan kanssa. Hän tiedotti säännöllisesti HUNin vakiintuneita tiedotuskanaviaan käyttäen, mm. HUN ry:n toimintakalenteri, Uudenmaan alueen äänijulkaisut ja HUN ry:n Facebook. Tämän lisäksi ICT-vastaava tiedotti tapahtumista HUN-Tiedotteet -sähköpostialueella sekä Porvoon tapahtumista paikallislehti-ilmoituksilla. 

ICT-tuen työntekijät osallistuivat syyskuussa Oulun alueyhdistyksen järjestämään, it-kouluttajille vuosittain järjestettäviin 2-päiväisiin IT-päiviin sekä marraskuussa JAWS-päivään, mikä järjestetään vuosittain maahantuojan, Polar Print Oy:n, toimesta. Nämä molemmat koulutukset toteutettiin etäyhteydellä. ICT-tuki on tehnyt yhteistyötä Näkövammaisten liitto ry:n tiedonsaantipalvelujen kanssa asiakkaiden ohjaamisessa toisilleen, Celia-kirjaston kanssa sovellustestauksessa sekä apuvälineiden ja apuvälineohjelmien maahantuojien Aviris ja Näköpiste Polar Print Oy, kanssa apuväline-esittelyihin liittyen.

iOS-älypuhelin oli käyttöapuominaisuuksien vuoksi edelleen erittäin suosittu apuväline sekä heikkonäköisille että sokeille. Android-käyttäjiä ja niiden ohjauksia oli huomattavasti vähemmän. Ohjauspyyntöjä tuli säännöllisesti joko uuden sovelluksen, uuden puhelinlaitteen käyttöönottoon tai laitteen päivitykseen liittyen. Apuväline-esittelyissä ja ryhmäohjauksissa onnistuttiin herättämään kiinnostus päivän aiheena olleeseen sovelluksen tai toiminnon käyttöönottoon. Yksilöohjausta kyseisen asiaan pyydettiin usein juuri esittelyjen perusteella. Tarve Windows-tietokoneiden päivittämiseen tai uuden koneen käyttöönottoon väheni alkuvuodesta ja ohjaustarpeita uuden käyttöjärjestelmän vuoksi tuli harvoin.

Yhteistyön vahvistaminen paikallisyhdistysten kanssa toteutui hyvin. Yksilöohjauksia tehtiin yhtä vaille kaikissa paikallisyhdistyksissä. Osallistujilta tuli ICT-tuelle hyvää palautetta siitä, kun saavat ohjauksen itselleen kuljetuspalvelun mahdollistaman alueen sisälle. Asiakkaat toivoivat ja odottavat ohjauksia paikallisyhdistysten tapaamisiin myös jatkossa, koronatilanteen niin salliessa.

Paikka auki -rahoituksella alkuvuodeksi työllistetyn ja Etänä mukaan -hankkeella loppuvuodeksi palkatun ICT-ohjaajan työpanos oli ICT-tuelle arvokas apu. Resurssi oli tarpeen erityisesti keväällä etätoimintaan siirtymisen vaatiessa nopealla aikataululla asiakkaiden osallistumismahdollisuuksien käyttöönoton ja ohjauksen, sekä koko vuoden aikana varsinkin heikkonäköisten ohjaustarpeeseen vastaamisessa. Tällä lisäresurssilla varmistettiin pätevän työvoimaresurssin riittävyys ICT-tuessa. 

ICT-tuen tämän vuoden ohjausten määrä, samoin kuin ryhmäohjauksiin osallistuneiden määrä, kasvoi huomattavasti. Edellisiä vuosia ei kuitenkaan voi suoraan verrata tähän vuoteen, koska syy muutokseen on poikkeuksellinen eli toimintamuotojen siirtyminen erittäin nopeasti lähitapaamisista, lähes kokonaan, etätapaamisiin.  

Yksilöohjaukset koettiin edelleen tehokkaimmaksi ja itselle miellyttäväksi ja helpoimmaksi tavaksi saada ohjausta ja oppia juuri itselle tärkeä apuvälineen toiminto. Etäohjaukset sujuivat hyvin ja tavoittivat suuren määrän asiakkaita. Ohjattavat kokivat etäohjauksen toimivaksi ja aikaa säästäväksi vaihtoehdoksi, kun ohjauksiin voi osallistua suoraan kotoa. Etätoiminta on varmasti myös jatkossa osa ICT-tuen toimintaa, mutta tavoittaaksemme kaikki halukkaat asiakkaat, on myös paluu lähiohjauksiin tarpeellista.

ICT-tukeen kohdennettu rahoitus ja Etänä mukaan -hankeen resurssin apu asiakkaiden etätoimintojen käyttöönotossa ja ohjauksissa sekä ryhmien ja esittelyjen toteutuksessa oli tärkeää ICT-tuelle. Nykyisellä ohjausresurssilla ja ohjaajien osaamisella etätoiminta saatiin käyntiin koko Hunissa todella pikaisesti. Samoin ohjausasiakkaat ovat olleet tyytyväisiä nopealla aikataululla saamaansa ICT-tukeen. Kun hyviä esimerkkejä ja tietoisuus onnistuneesta etätoimintaan osallistumisista saatiin levitetty laajemmin, otettiin asiakkaiden joukossa etäohjaukset vastaan positiivisesti, hyvänä vaihtoehtona.

HUN ry:n ICT-tuki hoiti keväällä paineen alla etätyöhön ja etäosallistumiseen siirtymisen nopeasti ja erittäin hyvin. ICT-tuki mahdollisti asiakkailleen edelleen tuen ja avun saannin sekä HUNin henkilökunnalle ja luottamushenkilöille etätyön tekemisen. 

Etätyöskentely tiivisti ICT-tuen yhteistyötä alueen yhteistyöverkostojen ja paikallisyhdistysten sekä muiden toimijoiden kanssa. Etätyö havaittiin hyväksi toimintamuodoksi ja toi hyvän lisän ICT-tuen toimintaan - pysyvästi myös jatkossa. Kokonaisuutena ohjauksiin osallistuvien määrän ja saadun asiakaspalautteen sekä HUNin henkilökunnan ja luottamushenkilöiden digitoimintojen käyttöasteen perusteella voi todeta, että ICT-tuen toiminta on edelleen saavuttanut kohderyhmänsä hyvin ja on heille erittäin tärkeä palvelu

4. Työllisyyttä edistävät palvelut

4.1 Työkeskus Iiris Pro

Iiris Pro on työllisyyspalveluita tuottava yksikkö, jonka toiminnan perusajatuksena on erityisesti näkövammaisten, osatyökykyisten ja heikossa työmarkkinatilanteessa olevien ihmisten työllistymisen tukeminen. Iiris Prossa tehdään pakkaus-, postitus ja kokoonpanotöitä alihankintana useille eri yrityksille ympärivuotisesti. 

Yksikössä työskennellään eri työllistämispäätöksillä: työtoiminnassa, työkokeilussa, palkkatuetussa työsuhteessa, kuntouttavassa työtoiminnassa, opiskeluiden harjoittelussa tai erilaisissa kuntoutuksissa. Asiakkaiden työkykyä ja kuntoutumista tuetaan työelämävalmennuksen, ura- ja ammatinvalinnan ohjauksen sekä sosiaaliohjauksen keinoin. Iiris Prossa panostetaan myös asiakkaiden arjen- ja elämänhallinnan tukemiseen, työhyvinvointiin ja osaamista kehittävien kurssien järjestämiseen.

Vuosi 2020 on ollut Iiris Pron toiminnalle hyvin poikkeuksellinen sekä asiakasmäärällisen- että taloudellisen tilanteen kannalta. Tähän on vaikuttanut maailmanlaajuinen koronaviruspandemia ja siitä johtunut toiminnan osa-aikainen sulkeutuminen sekä alihankintatöiden merkittävä väheneminen. Vuonna 2020 Iiris Pro työllisti yhteensä 138 henkilöä, mikä oli 119 henkilöä vähemmän edelliseen vuoteen verrattuna.  

Myös Iiris Pron henkilöstössä tapahtui muutoksia. Yt-neuvotteluiden seurauksena Iiris Pron johtajan äitiysloman sijainen vaihtui ja henkilöstön kokonaismäärä väheni yhdellä. Toukokuun 2020 jälkeen Iiris Pron henkilöstöön kuului 7 kokoaikaista työntekijää. Poissaolojen vuoksi Iiris Prohon palkattiin loppuvuoden ajaksi vielä uusi henkilö vastaamaan kaupungeille tarjottavan etätyötoiminnan suunnittelusta ja organisoinnista osa-aikaisesti. Muutosten myötä muita työnkuvia muokattiin ja Kartalla-hankkeen työntekijäresurssia jaettiin useamman henkilön kesken. 

Vuosi 2020 jäi Kartalla -hankkeen viimeiseksi vuodeksi, ja hanke päättyi vuoden lopussa. Lisäksi vuoden 2020 aikana Iiris Pron henkilöstöä oli mukana Uudenmaan liiton rahoittamassa Työ- ja päiväaikaisten toimintojen digiloikka -hankkeessa. Hankkeessa kartoitettiin ja kehitettiin etätoiminnan ja osallisuuden muotoja yhteistyössä Kehitysvammatuki 57 ry:n, Autismisäätiön, Kuntoutussäätiön ja Live Palveluiden kanssa. Hanke alkoi kesäkuussa 2020 ja päättyi joulukuussa 2020. 

Vuoden 2020 aikana Iiris Prossa kehitettiin ja otettiin käyttöön uusi etätyötoimintapalvelu. Poikkeuksellisen vuoden aikana osa työtoiminnan ja kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista osallistui etätyötoimintaan etäyhteyksien avulla. Etätyötoiminnassa käsiteltiin etenkin arkeen ja arjen hallintaan liittyviä aiheita. Syksyn 2020 aikana asiakkaiden on ollut mahdollista osallistua sekä lähi- että etätyötoimintaan niin kutsutulla hybridimallilla. Etätyötoiminta tulee jatkumaan kuntien ostamana palveluna myös tulevina vuosina.

Iiris Pron toiminnalle asetetut tavoitteet toteutuivat vuoden 2020 osalta suurimmilta osin. Ensisijaisena tavoitteena oli kehittää yritysyhteistyötä asiakkaiden työllistymisen edistämiseksi. Vuoden aikana panostettiin erityisesti yritysyhteistyöhön ja luotiin useita uusia yhteistyösuhteita sekä työllisyyden hoidon verkostoihin että yrityksiin ja kaupunkien työllisyydestä vastaaviin tahoihin. Asiakkaiden työllistymistä kuitenkin vaikeutti työmarkkinoiden yleinen tilanne ja koronapandemian vuoksi asetetut sulut. Vuoden aikana viimeisteltiin Iiris Pron valaistustyöt ja hankittiin lisää työtilaa nykyisen toimitilan välittömästä läheisyydestä. Lisäksi Iiris Pron internet-sivut valmistuivat vuoden lopussa ja ne otetaan käyttöön vuonna 2021. Tavoitteena oli myös ympäristösertifikaatin hankkiminen. Vuoden 2020 aikana kehitettiin Iiris Prolle ympäristöohjelmaa, mutta itse sertifikaatin hakeminen tapahtuu myöhemmin.    

Työllistäminen 

Iiris Pron toiminnassa huomioidaan erityisesti näkövammaisten henkilöiden työllistäminen ja heidän työllisyysasemansa parantaminen. Pidempiaikaisissa työsuhteissa näkövammaisia oli koko henkilöstöstä yksi kolmasosa. Iiris Pro työllistää hyvin eri ikäisiä ja eri elämäntilanteissa olevia ihmisiä. Pisimmät työurat ovat jo yli 35-vuotisia. 

Iiris Pro tarjoaa työllistämispalveluitaan erityisesti Helsingin, Vantaan ja Espoon kaupungeille, mutta myös muille lähialueen kunnille sekä Uudenmaan TE-palveluiden asiakkaille. Iiris Pro työllisti vuonna 2020 seuraavasti: työkokeiluun yhteensä 41 henkilöä (4 näkövammaista henkilöä), palkkatuella yhteensä 25 henkilöä (1 näkövammainen henkilö), työtoimintaan yhteensä 36 henkilöä (12 näkövammaista henkilöä), kuntouttavaan työtoimintaan 30 henkilöä (2 näkövammaista henkilöä) sekä vakuutuskuntoutusjaksolle yhden henkilön. Lisäksi Iiris Pro tarjosi eri alojen opiskelijoille harjoittelupaikkoja yhteensä 5 henkilölle. Kesätyöpaikkoja ei poikkeuksellisesti voitu tarjota. Yhteensä vuoden 2020 aikana Iiris Pro työllisti 138 henkilöä, joista 15 oli näkövammaisia henkilöitä. 

Alihankintatyöt 

Alihankintatöitä tehtiin vuonna 2020 yhteensä 17 eri yritykselle. Finnair Kitchen pysyi edelleen Iiris Pron suurimpana asiakkaana työllistäen noin 60 % koko asiakaskunnasta. Tiivistä yhteistyötä jatkettiin edelleen etenkin heijastimia tuottavan Saintexin ja puhdistusainepakkauksia tuottavan Medila Oy:n kanssa. Myös yhteistyö design-koruja valmistavan Viaminnetin kanssa jatkui edelleen. Lisäksi vuonna 2020 alihankintatöitä tehtiin useammalle vuosien takaisille yhteistyötahoille ja myös muutamalle uudelle yritykselle. Alihankintatöiden tuotot laskivat töiden vähenemisen takia edelliseen vuoteen verrattuna noin 65 %.

Työtoiminta vuonna 2020

Vuoden 2020 aikana SHL 27e § mukaisessa työtoimintasuhteessa oli 36 henkilöä, joista 2 henkilöä lopetti vuoden aikana. Työtoimintaan osallistuneista henkilöistä 12 oli näkövammaisia.

Vuonna 2020 Iiris Pron asiakastyöntekijöiden hyvinvointiin panostettiin järjestämällä etenkin etäyhteyksien avulla toteutettavia digitaitoja kehittäviä kursseja ja koulutuksia sekä työhyvinvointia ja jaksamista vahvistavia taukojumppia ja ryhmiä. Ryhmiä ja kursseja järjestettiin etenkin yhteistyössä Helsingin työväenopiston, Stadin ammatti- ja aikuisopiston sekä Itäkeskuksen kirjaston kanssa. 

Vuoden 2020 aikana työtoiminnan asiakkaille järjestettiin lisäksi TYHY-toimintaa, johon kuului esimerkiksi savitöitä, maalaamista, kulttuuridokumenttien katsomista, rentoutusharjoituksia ja erilaisia itämaisia jumppia sekä arkea tukevia kursseja. Työhyvinvointitoimintaa suunniteltiin yhdessä asiakkaiden kanssa. TYHY-tunnit koettiin virkistävänä lisänä ja niiden kerrottiin tukevan työssä jaksamista niin psyykkisesti kuin fyysisestikin.	
Kuntouttava työtoiminta vuonna 2020

Kuntouttavan työtoiminnan asiakasmäärä säilyi lähes entisellään edelliseen vuoteen verrattuna. Asiakkaita oli yhteensä 30 ja asiakkaista 22 oli Vantaalta ja 8 Helsingistä. Asiakasmäärän pieneen vähenemiseen vaikutti sopimusten keston pidentäminen koronapandemian takia. Kuukausittainen asiakasmäärä pysyi kuitenkin ennallaan. 

Asiakkaille tarjottiin sosiaali- ja uraohjausta, suomen kieltä ja digitaitoja kehittäviä kursseja sekä työhyvinvointiin painottuvaa toimintaa. Osalla sosiaaliohjaus keskittyi enemmän arjen- ja elämänhallinnan vahvistamiseen sekä perhe- tai terveydentilan tukemiseen, ja osalla pääpaino oli jatkopolkuvaihtoehtojen kartoittamisessa. Työelämään liittyvä ohjaus piti sisällään muun muassa työnhakuasiakirjojen päivittämistä ja työpaikkojen hakemista.

Vuoden aikana Iiris Pro osallistui myös Espoon kaupungin järjestämään kilpailutukseen kuntouttavan työtoiminnan palveluhankinnasta. Vuoden 2021 tammikuusta lähtien kuntouttava työtoiminta laajenee koskettamaan myös espoolaisia asiakkaita.

4.2 Käsityömyymälä Annansilmät-Aitta ja materiaalivälitys

Annansilmät-Aitta selvisi Korona – pandemiasta huolimatta kuluneesta vuodesta hyvin. Liikevaihto oli 357.959 euroa, missä lisäystä edelliseen vuoteen oli 28.331 euroa. Nousua oli erityisesti verkkokauppa- ja yritysmyyntitilauksissa. Kassamyynti ja materiaalimyynti oli pienempää kuin edellisenä vuonna.

Annansilmät-Aitta osti tuotteita 59:lta eri näkövammaiselta käsityöntekijältä. Aitta myi tuotteita sekä kuluttajille että yrityksille. Myynnistä n. 70% oli Annansilmät-tuotteita.

Tuotteita markkinoitiin kuluttajille yhdeksän eri kampanjan, verkkokaupan ja Facebookin avulla. Messutapahtuma peruuntui epidemian vuoksi. Yritysmarkkinointia kohdistettiin valikoiduille kohderyhmille. Aitta sai merkittävän yhteistyökumppanin Fiskars-konsernin 34 myymälän ketjusta. Myymälät sijaitsevat Suomessa ja muualla Euroopassa. Yhteistyö tuonee jatkossakin mukavasti lisämyyntiä.

Tuotevalikoimaa uudistettiin mm. omilla uusilla korimalleilla ja tekstiilituotteilla. Tukiartikkeleiden valikoima kehittyi uusilla keittiö- ja saunatuotteilla sekä pienkalusteilla, jotka paikkasivat loppuunmyytyjä rottinkikalusteita. Huonommin myyviä tuotteita poistettiin mm. alennusmyyntien kautta. Tuloksen parantamiseksi myyntikatetta nostettiin hieman eri tuoteryhmissä. 

Materiaaleja myytiin käsityöläisille 55808 eurolla, myynti laski n. 9,4% Näkövammaisten liiton tuki materiaalivälitykselle oli 6000 euroa. Materiaalimyynnistä otettiin maltillinen 12 prosentin kate, jolla saatiin osa välitystoimintaan kohdistuvista kuluista hoidettua.

Rottinkihuonekalujen runkojen valmistajaa jouduttiin vaihtamaan ja tuotanto alkoi uuden tekijän voimin lokakuussa. Tekijää joudutaan kouluttamaan vuoden 2021 aikana muutama malli kerrallaan.

Yhteistyötä käsityötoiminnan kehittämiseksi tehtiin Käsillä -toiminnan ja Näkövammaiset käsityöntekijät ry:n kanssa.

4.3 Käsillä toiminta

Käsillä - Näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennus kehittyi kolmevuotisesta Ura käsillä -hankkeesta, joka tarjosi tavoitteellista käsityöpajatoimintaa näkövammaisille.

Käsillä - Näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennuksen toiminnan pääpaino on työllistää, ylläpitää näkövammaiskäsityötaitoja, luoda uusia tuotteita perinteisten lisäksi, pyrkiä nostamaan näkövammaiskäsityön arvostusta ja edistää näkövammaisten käsityötoiminnan tunnetuksi tekemistä näkövammaisyhteisön sisällä sekä ulkopuolella ja mediassa. Valtakunnallisessa Käsillä-valmennuksessa opitaan käsityöläisyyteen, yrittäjyyteen ja vahvistetaan osallisuutta työelämässä. Näitä toteutamme menetelmäohjauksen, yrittäjyysvalmennuksen, kulttuurikasvatuksen sekä henkilökohtaisen ohjauksen keinoin. Käsillä käsityöyrittäjävalmennus on jatkuvaa Stea-rahoitteista kohdennettua avustustoimintaa. Käsillä- Näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennuksessa työskentelee vakituisesti koulutuspäällikkö ja koulutusohjaaja. Lisäksi valmennuksessa oli mukana 11 (8) käsityömenetelmien ohjaajaa.

Tammikuussa 2020 alkoi Käsillä-valmennuksen kevään toimintakausi. Opiskelijoita on ollut kolmella eri valmennuslinjalla: Näkövammaisten perinnekäsityöt, nahkatöiden alkeet ja erikoistekniikka. Kevätkaudella kurssilaisia aloitti 16 (15) henkilöä. Valmennuksessa oli 9 (11) naista ja 5 (4) miestä, joista 10 (14) henkilöä oli Helsingin ja Uudenmaan alueelta ja 4 (1) henkilöä muualta Suomesta. Valmennukseen osallistuneista oli yrittäjiä 8 (6) henkilöä ja 8 (9) henkilöä yrittäjyyttä harkitsevia. Kurssit alkoivat vko 4, 21.1.20 ja päätyivät jo vko 11, 13.3.20 koronan takia.

Kevään aikana saimme pidettyä lähijaksoja 8 kertaa ja yhden luentopäivän yhteensä 159 tuntia. Kursseja jatkettiin syksyllä siitä mihin jäätiin keväällä. Kurssit alkoivat vko 33, 10.8.20 ja päättyivät vko 46, 12.11.20 yhteensä 252 tuntia. Kevät ja syksyn lähitunnit yhteensä 411 (432) sekä lisäksi kurssilaiset tekivät etätehtäviä. Etätehtävinä oli omien tavoitteiden selkeyttäminen, yrittäjyyteen, markkinointiin, hinnoitteluun ja menetelmäohjaajien antamiin käsityötekniikoihin liittyviä tehtäviä.

Normaalien Käsillä-kurssien lisäksi pidimme syksyllä myös lyhytkursseja: yhden 3 päivän nahkakurssin edistyneille ja kaksi 3 päivän korukurssia, yhteensä 55 lähituntia. Näille kursseille osallistui 13 henkilöä.

Lokakuussa yhteistyössä Annansilmät-Aitan kanssa oli esittelytapahtuma rottinkirunkojen tekemisestä. Tekemistä olivat ohjaamassa Martti Määttä ja Viljo Huttunen, molemmat 15 t/hlö. Olimme hakeneet lehti-ilmoituksella asiasta kiinnostuneita tekijöitä, yhteensä 10 ilmoittautui mukaan. Tapahtuman myötä saimme yhden uuden rottinkirunkojen tekijän. Uudelle tekijälle annettiin ohjausta, yhteensä 14 tuntia.

Perinnekäsitöiden linjalla opiskelijat tekivät harjoja, patapesimiä ja viskoja, punoivat rottinkia, tuohta ja pajunkuorta. Nahkatöiden linjalla opiskelijat valmistivat vöitä, passikoteloita, nahkarasioita, avaimenperiä ja koruja. Erikoistekniikkalinjalla valmistettiin keramiikkaesineitä, solmeiltiin makrameeta ja painettiin kangasväreillä keittiöpyyhkeitä ja tiskiliinoja. Tavoitteena oli, että Käsillä-valmennuksen aikana syntyisi kausittain vähintään yksi uusi tuote kurssilaista kohden ja tähän tavoitteeseen pääsimme.

Yrittäjyyskasvatusta (20 h) toteutettiin luentoina, Potkua yrittäjyyteen -webinaarisarjana sekä vertaisoppimisena. Potkua yrittäjyyteen oli eri vammajärjestöjen yhteistyössä tekemä webinaarisarja. Kulttuurikasvatus (20 h) tapahtui pääasiassa etätehtävinä sekä vertaisoppimisen avulla. Yhden museovierailun ehdimme toteuttaa Designmuseoon ennen koronaa.

Pidimme kaikille kurssilaisille yhteisen luentopäivän (6 t), jossa aiheina olivat yrittäjyysasiantuntija Jaana Argillanderin luento Mistä apua yrittäjälle? ja Piia Rossin pitämä tuotemuotoiluluento. 

Maaliskuussa islantilaisia näkövammaisia käsityöläisiä kävi tutustumassa Käsillä-toimintaan ja pidimme myös pajalla Avoimet ovet -tapahtuman. Tapahtumassa oli käsityönäytöksiä ja tutustumista Käsillä-toimintaan. Käsillä-tiimi sai ohjausta Viljo Huttuselta sidelmänottokoneen ja harjasaksien huoltoon (12 t). Myös pulloharjakoneeseen perehtyminen laitettiin alulle kesällä. Käsillä-tiimillä oli Anu Kärkkäisen työnohjausta kevään aikana 4 kertaa. Teimme yhteistyötä Näkövammaisten liiton työelämäpalvelujen, Näkövammaisten Käsityöntekijöiden, Live ammattiopiston ja Annansilmät- Aitan kanssa. Käsillä – tiimi ja Annansilmät- Aitta perustuvat yhteisen AIKA-tuotesuunnitteluryhmän, tarkoituksena saada uusia ja ajankohtaisia tuotteita myyntiin. Tammikuussa saimme Käsillä - Näkövammaisten käsityöyrittäjävalmennuksen visuaalisen ilmeen suunnittelun valmiiksi. Syksyn aikana aloitimme Käsillä-nettisivujen tekemisen, joka jatkuu edelleen. Tiedottaminen Käsillä-valmennuksesta tapahtui Airut-lehden, Hun-äänilehtien, valtakunnallisten sähköpostialuiden ja henkilökohtaisten sähköpostien välityksellä.

5. Hankkeet

5.1 Kumaja 

Kumaja on Sosiaali- ja terveysministeriön ”Järjestö 2.0 – Järjestöt mukana muutoksessa” -ohjelman Uudenmaan hanke.  STEAn rahoittamassa 3.5-vuotisessa, vuonna 2017 aloitetussa hankkeessa rakennetaan Uudenmaan järjestöjen kumppanuusverkosto Kumaja. Järjestö 2.0 -ohjelma päättyi vuonna 2020. Kumaja-hanke jatkaa vielä alkuvuoden 2021 siirtyvällä avustuksella.

Kumajan tavoitteena on vastata uusmaalaisten sosiaali- ja terveysalan (sote-) järjestöjen alueellisen verkostoitumisen tarpeeseen sekä edistää järjestöjen valmiuksia uudistaa toimintaansa ja kehittää yhteistyötään. Ennen kaikkea, Kumaja luo sote-järjestöille mahdollisuuksia vaikuttaa maakunta- ja sote-uudistuksen valmisteluun ja toteuttamiseen Uudellamaalla. Kumajan toiminnan lähtökohtana on Uudenmaan alueella toimivien sote-järjestöjen tarpeet ja näkökulmat, joita se kartoittanut muun muassa tekemällä laajoja järjestökyselyitä.

Hankkeessa oli 5 kokoaikaista työntekijää verkostotyön asiantuntijatehtävissä eli hankepäällikkö ja neljä aluekoordinaattoria. Syksyllä 2020 hankkeen henkilöstömäärä pieneni 4:ään. 

Se, että Kumajan toimintaperiaatteet olivat alusta alkaen avoimuus, riippumattomuus ja tasapuolisuus oli ratkaisevaa siinä, että se onnistui kokoamaan yhteen Uudenmaan laajan ja heterogeenisen järjestökentän. Luottamuksen rakentamisessa, ja sitä kautta valtuutuksen saamisessa toimia järjestöjen äänenä Uudellamaalla, keskeistä olivat Kumajan aktiivinen, säännöllinen viestintä ja osallistavat prosessit. Kumaja ei tarjonnut valmiita ratkaisuja vaan järjestöt itse tunnistivat yhteiset tarpeensa ja tavoitteensa ja olivat mukana kehittämässä niitä tukevat toimintatavat. Kumaja pystyi kokoamaan laajasti järjestöjen näkemyksiä ja auttamaan järjestöjä yhteisen kannan muodostamisessa.

Kumaja loi nopeasti verkostoja ja kumppanuuksia julkisen sektorin kanssa, vaikka maakunnassa ei ollut valmiita järjestöyhteistyön rakenteita. Tässä auttoi se, että Kumaja toi neutraalisti ja monipuolisesti esiin järjestöjen näkökulmat.  Järjestöjen, maakunnan ja kuntien yhdyspintaa myös määriteltiin yhdessä. Kumajan järjestöille ja niiden sidosryhmille järjestämät yhteistyötapaamiset ja työpajat edistivät vuoropuhelua ja yhteistä ymmärrystä valaen perustan maakunnan järjestöyhteistyölle.

Kumajan vahvuuksia oli sen ketterä strategia. Toimintaympäristön muutoksia osattiin ennakoida ja niihin reagoitiin nopeasti. Toiminta ei lamautunut vaan sitä suunnattiin uudelleen. Tämän mahdollisti Kumajan työntekijöiden sitoutuneisuus ja muutoksensietokyky. Kumajan resilientti työyhteisö luotiin tietoisesti määrittelemällä henkilöstön kanssa yhdessä Kumajan arvot ja näky sekä toimintaperiaatteet ja -tavat.

Suuret ulkoiset muutokset vaikuttivat siihen, miten tavoitteita saavutettiin.  Maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelun keskeyttäminen katkaisivat hyvin käynnissä olleen maakuntayhteistyön. Uusimaa 2019 -organisaation lakkauttamisen takia maakuntaan ei voitukaan perustaa järjestöyhteistyön elintä. Myöskään maakuntastrategiaa ja sen osallisuusohjelmaa järjestökirjauksineen ei voitu vahvistaa maakuntavaalien lykkääntyessä.

Epävarmuus sote-uudistuksen uusista suuntaviivoista ja valmistelun jatkamisesta aiheutti sen, että Kumaja suuntasi voimavarojaan maakuntayhteistyön sijaan mm.  järjestöjen keskinäisen yhteistyön vahvistamiseen. Sen toteuttamiseksi järjestöt oli motivoitava työstämään yhteisiä tarpeitaan ja tavoitteitaan muuttuneessa tilanteessa.

Myös Uudenmaan erillisratkaisu toi muutoksia toimintaan.  Yhden sote-uudistusta valmistelevan maakunnan sijaan oli aloitettava yhteistyö viiden eri toimijan kanssa. Koska päätöstä erillisratkaisusta ei ole tehty, Uudenmaan tulevien hyvinvointialueiden organisoituminen on kesken. Tämä hidasti konkreettisen järjestöyhteistyön tekemistä niiden kanssa.

Koronaviruspandemia vaikutti toimintaan epäsuorasti. Vaikka Kumaja pystyi vaivatta muuntamaan oma toimintansa verkon välityksellä tapahtuvaksi, kaikki järjestöt eivät olleet siihen heti valmiita. Pandemia esti usean järjestön toiminnan aluksi kokonaan ja moni niistä kärsi vakavista taloudellisista vaikeuksista. Järjestöjen mahdollisuudet osallistua yhteiskehittämiseen siis vähenivät merkittävästi. Pandemia lykkäsi myös sote-uudistuksen valmistelua ja Tulevaisuuden sote-keskus - ja rakenneuudistushankkeiden suunnittelua ja käynnistämistä. Tämä haittasi osallistamasta järjestöjä täysipainoisesti hankkeisiin. Hankkeissa osattiin kuitenkin hyödyntää Kumajan ja Uusimaa 2019:n tuottamia materiaaleja ja toimintamalleja järjestöyhteistyötä suunniteltaessa.

Järjestö 2.0 -hankeohjelman puutteellista koordinaatiota ja viestintää Kumaja kompensoi omalla aktiivisella toiminnallaan ja yhteistyöllä muiden maakuntahankkeiden kanssa. Myös hankeohjelman lopettaminen etuajassa resurssileikkauksineen ja hämmennystä järjestökentällä synnyttäneet ristiriitaiset viestit tulevista rahoitusmahdollisuuksista ja Järjestöjen sote-muutostuki -kokonaisuuden valmistelusta vaikeuttivat toimintaa.

Kokonaisuutena Kumaja saavutti hyvin sille asetettuja tavoitteita toimintaympäristön muutoksista huolimatta. Järjestö 2.0 ohjelmakokonaisuuden tehtävää jatkamaan vuoden 2021 aikana käynnistyy Järjestöjen SOTE-muutostuki -hanke, johon Kumajassa tuotettu tieto ja käytänteet tullaan siltauttamaan vuoden 2021 alussa.

5.2 Etänä mukaan

Syksyn 2020 ajaksi STEAn rahoituksen saanut Etänä mukaan -hanke toimi osana HUNin ICT-tukea. Hankkeen kohderyhmä oli Uudenmaan alueen näkövammaiset, erityisesti ikääntyneet henkilöt, jotka tarvitsevat tietoteknisten apuvälineidensä käytönohjausta osallistuakseen etäyhteydellä ohjauksiin ja, joilla tietotekniset käyttötaidot olivat heikot eikä etäosallistuminen ollut tuttua. Kohderyhmään kuuluivat myös näkövammaisten omaiset sekä näkövammaisille etätoimintaa järjestävä henkilöstö.

Hankkeen ICT-ohjaaja teki yksilöohjauksia ja auttoi etäyhteyssovelluksen asentamisessa tietokoneelle tai puhelimeen. Tavoitteena oli, että etäosallistuminen yksilö- tai ryhmäopetukseen oli asiakkaalle laitteiston puolesta aina jatkossa mahdollinen. ICT-ohjaaja vahvisti varsinkin niiden ikääntyneiden asiakkaiden käyttötaitoja, joilla tietotekniset taidot olivat varsin heikot. ICT-ohjaaja täsmensi tekemiään ohjeita asiakaskohtaisesti. Hän myös osallistui ICT-tuen järjestämien ryhmäohjausten suunnitteluun ja toteutukseen. Näiden lisäksi ICT-ohjaaja ohjasi HUNin työntekijöitä, jotta heillä oli valmiudet selviytyä omassa toiminnassaan tarvittavasta etäsovellusten käytöstä sekä ryhmien ohjauksesta.

Etänä mukaan -hanke toimi osana HUNin ICT-tuen toimintaa. Hankkeen ICT-ohjaaja teki syksyn aikana yksilöohjauksia ja osallistui ICT-tuen järjestämien ryhmäohjausten ja apuväline-esittelyjen suunnitteluun ja toteutukseen.

Hankkeen ICT-ohjaaja osallistui 17 ryhmäohjaukseen/apuväline-esittelyyn. Näitä olivat iOS-käyttäjien etänä toteutetut Omenapiiri-ryhmäohjaukset ja -esittelyt, Digimiitit eli ilta-aikaan järjestetyt vertaistapaamiset sekä EtäApuväline-esittelyt. Digimiiteistä syksyn alussa 3 toteutettiin lähitapaamisena. Kaikki muut ryhmänä toteutetut tapaamiset ja esittelyt toteutettiin Teams-neuvotteluna. 

Yksilöohjauksia hankkeen ICT-ohjaaja teki yhteensä 77 (52 eri henkilöä, 13 eri paikkakunnalta). Näistä yksilöohjauksia HUNin tiloissa Iiris-keskuksessa oli 28 (15 eri henkilölle, 5 paikkakunnalta), kotikäyntejä 12 (8 eri henkilölle, 4 paikkakunnalta), yksilöohjauksia paikallisyhdistysten tiloissa Uudellamaalla 7 (6 eri henkilölle, 4 paikkakunnalta) ja etäyhteyssovelluksilla tai puhelimella tehtyjä etäohjauksia 30 (23 eri henkilölle, 10 paikkakunnalta). Näiden lisäksi hän neuvoi 4 HUNin työntekijää etätyökalujen käyttöön ja ohjeisti heidät asiakkaiden etäohjaamiseen.

5.3 Työ- ja päiväaikaisen toiminnan digiloikka

Hankeen tavoitteena oli kehittää kuntouttavan työtoiminnan, vammaisten henkilöiden työtoiminnan ja päiväaikaisten toimintojen etänä toteutettavia palveluita ja niissä tarvittavia valmiuksia sekä kohderyhmän digiosallisuutta. Hanke käynnistyi Uudenmaan liiton rahoituksella 1.6. ja päättyi 31.12.2020. Hankkeessa yhteistyökumppaneina olivat mukana Autismisäätiö, Kehitysvammatuki 57 ry, Kuntoutussäätiö ja Live-palvelut (Invalidisäätiö).

Hanketta lähdettiin suunnittelemaan ja toteuttamaan keväällä 2020, kun koronapandemian takia lähimuotoinen työtoiminta ja päiväaikaiset toiminnat olivat tauolla. Lähimuotoisen toimintaa korvaamaan tarvittiin etämuotoisia palveluita. 

Työtoimintaa ja päiväaikaista toimintaa toteuttavat yhdistykset ja säätiöt ottivat käyttöön ja kehittivät lyhyellä ajalla erilaisia tapoja toteuttaa palveluita ja ohjausta asiakkaille etänä. Haasteena etänä toteutettavan palvelun osalta on, että se helposti syrjäyttää asiakaskunnasta ryhmän, jolla ei ole tietoteknisiä taitoja ja/tai laitteita käytettävissä tai käyttötaidot ovat heikot.  

Hankkeen tavoitteena oli yhdessä eri toimijoiden kanssa kartoittaa hyvät käytännöt ja uudet mahdollisuudet toteuttaa tietoturvallisia etätoimintoja niin, että myös kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat henkilöt voivat niitä hyödyntää. Toimintojen käyttöönotossa tarvitaan palveluiden koordinointia, ideointia ja uusien toimintamallien käyttöönottoa sekä henkilöstön koulutusta. 

Hanke edisti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien palveluiden saavutettavuutta myös kriisiaikana ja ehkäisi tämän ryhmän putoamista turvaverkon ulkopuolelle. Samalla se tuki palveluita tuottavien yhdistysten ja säätiöiden kykyä tuottaa palveluita tietoturvallisesti ja saavutettavasti.

6. Viestintä

6.1 Jäsenviestintä  

HUN-Tiedote postitettiin kolme kertaa normaalin kahden sijaan, koska syyskokousta jouduttiin siirtämään koronatilanteen takia. HUN-Tiedote sisältää vuosikokouskutsut ja muuta yhdistyksen ajankohtaista tietoa lyhyesti. Toimintakalenteri julkaistiin vain kevään alussa, sillä syksyllä toiminta oli vähäisempää, syynä jälleen koronatilanne. 

Yllä mainitut kalenterit ja tiedotteet julkaistiin pisteillä, painettuina, äänitteinä Ääniset-äänilehdessä ja hun-tiedotteet -sähköpostilistalla. Toimintakalenteria päivitettiin kotisivuille. Jäsentiedotukseen käytettiin myös Näkövammaisten Airut -lehteä.

TIEDOTTEIDEN TILAAJAMÄÄRÄT:       
                                                           2020                   2019 
HUN-Tiedote 
* pisteillä                                       93                     98 
* painettuna                                1512                    1556 
* äänitteenä (Ääniset)                447                      472 
Toimintakalenteri 
* pisteillä                                      10                        11 
* painettuna                                64                        66 

Hun-tiedotteet-sähköpostilistalla oli vuoden lopussa 350 tilaajaa (316). Listalle laadittiin vuoden aikana HUNin viestinnän osalta 386 ilmoitusta (355). Viestinnän hoitamaan jäsenpalveluun oltiin yhteydessä vuoden aikana 775 kertaa (747). 

6.2 Lehtipalvelu

HUNin julkaisemat kuusi äänilehteä ilmestyivät toimintavuonna kaikki Daisy-muodossa CD-levyllä. Helka, Ääniset ja Helsinki-lehti ilmestyivät lisäksi verkossa Näkövammaisten liiton Luetus-kuuntelussa. 

ÄÄNILEHTIEN TILAAJAMÄÄRÄT:  
        		 2020           2019 
Ääniset
* CD                                    381      403 
* verkko                              66      69 

Helka                                                                             
* CD                                  102        113 
* verkko                             53       50 

Helsinki-lehti   
* CD                                     55       57 
* verkko                                4       4 

Helsingin Sanomat Kuukausiliite       16         20 
Eeva                                                           13              13 
ET-Lehti                                                    20              22 
                       
Yhteensä                                                710             751  

Ääniset ilmestyi poikkeuksellisesti viisi kertaa vuodessa ja sisälsi tietoa ja haastatteluja yhdistyksen tapahtumista.

Helka ilmestyi joka toinen viikko. Helkan kanssa CD-levyllä ilmestyivät Uudenmaan äänilehtikoosteena paikalliset äänilehdet Kirkkovansetti, Kupo-Vilkku, Riihiset, Sukkula ja Vansetti. Näitä julkaisivat paikallisyhdistykset ja muut näkövammaisyhteisöt, ja suurin osa ilmestyi myös Luetus-kuuntelussa. Koko koosteen tilaajamäärä oli 436 (461). 

Helsinki-lehti ilmestyi neljä kertaa, Eeva 13 ja Helsingin Sanomien kuukausiliite 12 kertaa sekä ET 24 kertaa vuodessa. HUNin äänilehtiä lukivat vapaaehtoiset lukijat, joita oli n. 20 henkilöä. Heidät kutsuttiin vuoden mittaan HUNin vapaaehtoisten yhteisiin tapahtumiin. 

Espoon Seudun Näkövammaiset ry:llä on omaa, laajaa äänilehtitoimintaa, joka on HUNin äänilehtitoiminnasta riippumatonta ja sitä täydentävää palvelua. 

6.3 Ulkoinen viestintä

HUN ry:n tiedotteita on julkaistu myös yhdistyksen sosiaalisen median kanavissa, joiden käyttäjäkunta on kasvanut tasaisesti. Viestintään tuli vuoden aikana 649 yhteydenottoa (547).

Facebook-sivulla oli vuoden lopussa 581 tykkääjää (551). HUNin tapahtumista julkaistiin päivityksiä viikoittain. 

Aiheista korostui muun muassa HUNin etätoiminta ja sen suomat mahdollisuudet. Valkoisen kepin päivänä jaettiin tietoa näkövammaisen kohtaamisesta. Sokeiden viikolla tehtiin näkövammaismerkkiä tunnetuksi. 

HUNin Twitter-tilillä oli vuoden lopussa 213 seuraajaa (191). 

HUN palkitsi Hämeentien uudistuksen toimijat hyvin sujuneesta suunnittelusta, esteettömistä reiteistä sekä viestinnästä. 

HUNin toimihenkilöt osallistuivat NKL:n tarjoamaan uusien verkkosivujen käyttökoulutukseen. Päätettiin, että HUNin omien sivujen lisäksi omat sivunsa julkaisevat Iiris Pro ja Käsillä -käsityöyrittäjävalmennus. Kaikki uudet sivut avautuvat vuonna 2021. 

Tiedottaja osallistui näkövammaistietoisuutta lisääviin tilaisuuksiin (mm. NKL:n Elämä omissa käsissä -kurssi, SPR:n Koulutusta kotisohvalla – vapaaehtoisten kurssi, seurakuntien näkövammaistyön Näkö menee – mitä jää -kurssi).

7. Hallinto, henkilöstö ja talous

7.1 Sijoitukset 

Yhdistys omistaa käytössään olevia toimitiloja (1165 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Iiriksessä. Yhdistyksen vanhat toimitilat (916 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52:ssa on vuokrattu Musahotelli Oy:lle pitkällä sopimuksella. 
 
Yhdistyksellä ei ollut lainoja vuonna 2020. Villingin vesiosuuskunnalle myönnettyä lainaa oli vuoden lopussa 100.000 euroa . Vesiosuuskunta ei sen heikon taloudellisen tilanteen takia ole kyennyt lyhentämään lainaa ja maksamaan siitä korkoa. Vesiosuuskunnalla on maksamattomia laskutettuja korkoja 36 807 euroa. 

Villingenäsin kiinteistön ja veneen myynnistä saatu 550.000 euroa on sijoitettu Nooa Pankki Oy:n ja Evlin kautta vuoden 2020 aikana.  

7.2 Varainhankinta

Yhdistyksen varainhankintaa yleistä varainhankintaa olivat jäsenten liittymismaksut ja yhdistyksen saamat lahjoitukset sekä jälkisäädökset. Koska vuoden aikana ei ollut vaaleja, ei myöskään Pieni ele -keräystä järjestetty.

7.3 Henkilöstö 

TYÖNTEKIJÖIDEN MÄÄRÄ YKSIKÖITTÄIN 31.12.2020
(Edellisenä vuoden luku suluissa)
Toimisto 				4 (4)
Iiris Pro   				6 (6) 
Kartalla -hanke 		 	2 (1,5)
Myymälä				3 (3)
Palvelutoiminta 			3 (3)
ICT tukitoiminta (ml. Etänä mukaan-hanke)4 (4)
Käsillä -toiminta       			3 (3)
Kumaja -hanke   			4 (5)

Kuukausipalkkaisia toimihenkilöitä yhdistyksellä oli vuoden lopussa 26 (28). Päätoimisia työntekijöitä (kuukausi- ja tuntipalkkaisia) yhdistyksellä oli vuoden lopussa yhteensä 38 (47). Työsuhteista vakituisia oli 16 (15) ja määräaikaisia 22 (32). Kuukausipalkkalaisilla toimihenkilöillä oli vuoden lopussa keskimäärin 11 (10) palvelusvuotta. Palkkoja ja palkkioita maksettiin työsuhteessa oleville työntekijöille yhteensä 1.322.003 euroa (1.422.989 euroa).

Työterveyshuollon palvelut yhdistys osti Terveystalolta. Työterveyshuollon palveluiden maksut olivat 23792 euroa (24860).

Henkilöstön kouluttamiseen HUN käytti 5387 euroa (13796).

7.4 Vapaaehtoistyö

Yhdistyksen toiminnassa tehtiin runsaasti vapaaehtoistyötä. Äänilehtien lukeminen, vapaaehtoisten oppaiden välitys ja vertaistukihenkilötoiminta perustuvat kaikki vapaaehtoistoiminnalle. Lisäksi Pengertuvan toiminnassa vapaaehtoistyöllä on merkittävä rooli sekä iltapäivätoiminnassa avustamisessa että asiakkaiden palveluiden järjestämisessä. Toiminnassa oli mukana yhteensä 90 vapaaehtoista ja vertaistoimijaa. Kertomusvuonna luottamushenkilöhallinto on tehnyt runsaasti vapaaehtoistyötä.

7.5. Hallinto

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n kevätkokous pidettiin 12.9.2020. Läsnä oli 27 jäsentä, 4 valtakirjan antanutta jäsentä, 2 kannatusjäsentä, 4 avustajaa ja 5 toimihenkilöä. 

Yhdistyksen syyskokous pidettiin TEAMS etäkokouksena 21.12.2020. Läsnä oli 54 jäsentä, 18 valtakirjan antanutta jäsentä ja 5 toimihenkilöä.

Yhdistyksen toiminnasta ja suunnitelmien toteuttamisesta vastasi hallitus, joka kokoontui 12 kertaa ja käsitteli 205 asiapykälää. Hallituksen työtä ryhdyttiin tehostamaan luomalla sähköinen tietopankki, jonne kootaan kokousasiakirjat ja muu hallituksen työn kannalta oleellinen materiaali.

Hallituksen kokoonpano: (suluissa jäsenten läsnäolokerrat kokouksissa)
Varsinaiset jäsenet:
Apajalahti Mikko, puheenjohtaja 	(12/12)
Airikainen Eeva			(11/12)	
Iltanen Anneli			(12/12)
Oikarainen Juha			(11/12)
Pekola Jari, varapuheenjohtaja		(12/12)
Penttilä Jukka			(12/12)
Pesola Juhani 			(11/12)
Hallituksen 1. varajäsen Arto Vilmi	(11/12)
Hallituksen 2. varajäsen Jouni Hakkarainen (6/12)

Työvaliokuntaan kuuluivat Mikko Apajalahti, Jari Pekola ja Juhani Pesola varsinaisina jäseninä sekä toiminnanjohtaja Heikki Majava ja talousjohtaja Taru Lonka asiantuntijajäseninä.

Tilintarkastaja Sari Hakala (HT) 

Ansiomerkit ja huomionosoitukset:
Näkövammaisten liiton hallituksen myöntämät hopeiset ansiomerkit
Kalle Haukka
Esa Martikainen
Nina Hartikainen
Näkövammaisten liiton hallituksen myöntämät pronssiset ansiomerkit
Eeva Airikainen
Teemu Ruohonen
Vuoden jäsen Kirsti Rosendahl.
Vuoden kuntoilija Anja Luoma
Vuoden urheilija Päivi Huldin.
Vuoden vapaaehtoinen Timo Viherä
Vuoden lukija Riitta Mäkelä

Toimikunnat ja työryhmät:
Alueparlamentti 
Jäsentoimikunta
Oikeuksienvalvontatoimikunta
ICT ohjausryhmä
Liikuntatoimikunta
Myymälän ohjausryhmä
Oikeisiin töihin hankkeen ohjausryhmä
Pengertuvan ohjausryhmä
Kartalla -hankkeen ohjausryhmä
Kumaja -hankkeen ohjausryhmä
Digiloikka -hankkeen ohjausryhmä

Toimikuntien kokoonpano ja luettelo henkilöstöstä on erillisessä liitteessä.

Yhteistoiminta:
Näkövammaisten liitto ry:n valtuustossa HUNin edustajina olivat 
valtuutettuina Sari Karjalainen, Ari Suutarla, Jari Pekola, Anneli Iltanen ja Timo Lehtonen. Varavaltuutettuina Anja Luoma, Jukka Penttilä, Juhani Pesola, Johan Sunholm ja Jarkko Setälä. Syyskokous valitsi Näkövammaisten liiton hallitukseen valitun Jari Pekolan tilalle valtuutetuksi Jukka-Pekka Mattilan.

Yhteisöjäsenyydet ja osakkuudet:
Yhdistys oli jäsenenä: 
Näkövammaisten liitto 
Helsingin liikenneturvallisuusyhdistys
Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta / Paralympiakomitea
Elinkeinoelämän Keskusliitto
EJY ry

Yhdistys oli osakkaana seuraavissa yhtiöissä:
Kiinteistöosakeyhtiö Iiris
Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52

Loppu