HELSINGIN JA UUDENMAAN NÄKÖVAMMAISET RY (HUN) 	VUOSIKERTOMUS 2021 

Vuosikokouksen hyväksymä 23.4.2022

SISÄLTÖ
1. Johdanto
1.1. Yleiskatsaus vuodesta 2021
1.2 Jäsenistö

2. Vaikuttamis- ja jäsentoiminta
2.1. Vaikuttamistoiminta
2.2. Jäsentoiminta
2.3. Liikuntatoiminta
2.4. Paikallisyhdistykset

3. Jäsenpalvelut
3.1 Palvelutoiminta
3.2 Tieto ja viestintätekniikan tuki 

4. Työllisyyttä edistävät palvelut
4.1 Työkeskus Iiris Pro
4.2 Käsityömyymälä Annansilmät-Aitta ja materiaalivälitys
4.3 Käsillä toiminta

5. Viestintä
5.1 Jäsenviestintä
5.2 Lehtipalvelu
5.3 Ulkoinen viestintä

6. Hallinto, henkilöstö ja talous
6.1 Sijoitukset
6.2 Varainhankinta
6.3 Henkilöstö
6.4 Vapaaehtoistyö
6.5 Hallinto

1. Johdanto

Yhdistyksen tehtävänä on Näkövammaisten liitto ry:n jäsenyhdistyksenä toimia alueensa näkövammaisten etu-, asiantuntija-, palvelu- ja yhteistoimintajärjestönä. Yhdistyksen tarkoituksena on vähentää näkövammaisuudesta johtuvia haittoja kokea tasavertaista yhteisöllisyyttä ja edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista ja sisältörikasta elämää. Toiminnassaan yhdistys ottaa ensisijaisesti huomioon sokeat, vaikeasti heikkonäköiset ja kuurosokeat.

Vuosi 2021 oli Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n (HUN) 89. toimintavuosi.

1.1. Yleiskatsaus vuodesta 2021

Yhdistyksen toimintaan vaikutti vuoden 2021 aikana koronapandemia ja sen aiheuttamat rajoitukset, jotka vaihtelivat täyssulusta osallistujamäärien rajoittamiseen. 

Keväällä toimintaa rajoittivat toimintatilojen sulut ja voimakkaat henkilömäärärajoitukset. Yhdistyksen toiminnassa korvattiin lähimuotoista toimintaa mahdollisuuksien mukaan etämuotoisena toimintana. Syksyllä toiminta palasi normaaliin lähitoimintaan, jota täydennettiin etäosallistumismahdollisuuksilla. Marraskuun puolenvälin jälkeen tulleet koronarajoitusten kiristykset johtivat siihen, että toiminta muunnettiin jälleen pääosin etämuotoiseksi.

Suurimmat vaikutukset rajoituksilla on ollut liikuntaryhmiin, jotka peruuntuivat koko keväältä lukuun ottamatta yhteistyössä Vantaan Näkövammaiset ry:n kanssa toteutettua etäjumppa ryhmää. Liikuntatoimikunta järjesti kesäkuussa kaksi liikuntatapahtumaa. Liikuntaryhmät käynnistyivät elokuun lopussa ja pyörivät syksyllä vain pienin osallistujamäärärajoituksin. 

Palvelutoiminta ja ICT-tuki ovat järjestäneet etämuotoista toimintaa koko Uudenmaan alueella sekä alueellisesti kohdennettuina. Lähimuotoiseen toimintaan palattiin lomien jälkeen elokuussa. Ja toiminta toteutettiin lähi- ja etätoiminnan hybridinä. Etäosallistumismahdollisuuksista ovat hyötyneet esimerkiksi ne henkilöt, joiden kuljetuspalvelumatkat ovat kuukaudelta loppumassa. Näin he ovat voineet kuitenkin osallistua järjestettyyn toimintaan. Marraskuun lopussa toiminta siirtyi koronan takia jälleen etämuotoiseksi loppuvuoden ajaksi.

Käsillä toiminnan kurssit peruuntuivat tammi-toukokuulta. Kurssitoiminta käynnistyi vasta kesäkuussa ja se jatkui syksyn ajan.

Annansilmät Aitta on pystynyt toimimaan pandemiarajoituksista huolimatta suhteellisen normaalissa muodossa. Heinäkuussa myymälän lattia kunnostettiin ja valaistusta uudistettiin, jolloin myymälä oli suljettuna pitkään. Elokuussa toiminta käynnistyi uudistuneissa tiloissa. Yhteistyössä MUJIn kanssa Helsingin Kampissa on ollut kesäkuusta alkaen Annansilmät-Aitan pop-up myyntipiste. Yhteistyön jatkamisesta MUJIn kanssa vuonna 2022 on sovittu. Joulukuussa pahentunut pandemiatilanne ja rajoitukset vaikuttivat myymälän joulusesongin myyntiin merkittävästi. Myymälän kokonaistulos on ollut pettymys ja siihen vaikuttivat sekä kesän kiinniolot ja joulumyynnin pieneneminen. Näkövammaisten käsityöläisten valtakunnallinen materiaalivälitys on ollut katteiden nostosta huolimatta edelleen huomattavan tappiollista. 

Iiris Pron toiminta toteutettiin keväällä etä- ja lähimuotoisen toiminnan hybridinä. Kesän aikana ja elokuussa siirryttiin lähes kokonaan lähimuotoiseen toimintaan. Alihankintatöitä oli tasaisesti ja käytettävissä olevaan työntekijämäärään nähden kohtuullisesti. Alihankintatöiden määrässä on näkynyt eniten koronapandemian vaikutukset. Heinäkuussa suurimman asiakkaan tilausmäärät lähtivät kasvamaan ja kasvu jatkui koko syksyn ajan.   Myös muut alihankintatyöt ja niiden kysyntä lisääntyi syksyn aikana. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden ohjautumisessa palveluun havaittiin ongelmia työllisyyden kuntakokeiluiden käynnistymisvaikeuksien takia. 

Yhdistyksen varsinaisen toiminnan taloustilanne on vuoden lopussa haastava. Yhdistyksen varsinaisen toiminnan tappio on 277 519 euroa. Tämän lisäksi Villingin Vesiosuuskunnalle myönnetty laina on tilinpäätöksessä alas kirjattu, minkä vaikutus tilinpäätökseen on 141 416 euroa. Yhdistyksen tilinpäätös on 288 818 euroa tappiollinen.

1.2 Jäsenistö 

Vuoden 2021 lopussa jäsenmäärä oli 2256 jäsentä (2262 edellisvuonna). 
Uusia jäseniä liittyi 77 (68). Yhdistyksen jäsenyydestä erosi tai siirtyi toiseen alueyhdistykseen 15 (13) henkeä. Poisnukkuneita oli 68 (95). Kannatusjäseniä oli 38 (40).

JÄSENMÄÄRÄT ALUEITTAIN

Espoon seudun näkövammaiset ry:n alue			364
Hyvinkää						60
Keski-Uudenmaan näkövammaiset ry:n alue		188
Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry:n alue		115
Vantaan näkövammaiset ry:n alue			320
Itä-Uusimaa					77
Helsinki						1067
Muut						65

YHTEENSÄ					2256

2. Vaikuttamis- ja jäsentoiminta

2.1. Vaikuttamistoiminta

Vaikuttamistoimikunta organisoi Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n vaikuttamistoimintaa Uudenmaan alueella yhdessä paikallisyhdistysten kanssa. Toiminnan uudelleenorganisointi aloitettiin. Lisäksi yhdistys osallistui Näkövammaisten liiton järjestämään kokemustoimijoiden koulutukseen.

Uudenmaan alueella tehtiin aktiivista yhteistyötä muiden uusimaalaisten vammaisjärjestöjen kanssa. Toimintaa organisoi Uudenmaan vammaisjärjestöjen vaikuttajaverkosto, jolla oli oma sähköpostilista yhteydenpitoon ja keskusteluun sekä säännöllisiä kokouksia. Vaikuttajaverkosto kokoontui kuukausittain etänä ”vaikuttajatuntiin” jakamaan tietojaan ja linjaamaan toimintatapoja. Yhteistyötä vaikuttamisessa tehtiin myös Järjestöjen sotemuutostuki hankkeen ja sen Uudenmaan alueen asiantuntijoiden kanssa. 

Esteettömyysasioissa ajankohtaiseksi nousi Raidejokeri. Vaikuttamistoimikunta testasi Raidejokerin pysäkkiratkaisuja. Lisäksi pikaraitioteiden esteettömyydestä jätettiin kannanotto Helsingin ja Vantaan kaupungeille. Esteettömyysasioissa tehtiin vaikuttamistyötä myös Itäkeskuksen keskustan kaavassa ja osallistuttiin Itäkeskuksen metroasemalle tulevan Punos korttelin esteettömyysratkaisujen suunnitteluun.

Näkövammaisten liiton oikeuksienvalvonnan asiantuntijat ja esteettömyysasiamies ovat toimikunnassa mukana arvokkaina asiantuntijajäseninä. Tärkeitä yhteistyökumppaneita ovat myös kuntien esteettömyysasiantuntijat. Helsingissä toimivien vammaisjärjestöjen Heljä yhteistyöryhmä, jossa on paneuduttu erityisesti kuljetuspalvelu ja esteettömyysasioihin, toimii yhteisen vaikuttamistyön kehittämisen foorumina. Yhteistyötä esteettömyysasioissa tehtiin myös Helsingin liikenneturvallisuusyhdistyksen, näkövammaisten paikallisyhdistysten ja alueen muiden vammaisjärjestöjen kanssa.

2.2. Jäsentoiminta

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n jäsen- ja harrastustoiminta perustuu vahvaan vertaistoimintaan. Luottamushenkilöistä ja aktiiveista muodostettu jäsentoimikunta suunnitteli ja toteutti monimuotoista vertais-, harrastus- ja jäsentoimintaa yhteistyössä Palvelutoiminnan ja paikallisyhdistysten kanssa.

Vuonna 2021 jäsentoiminnan järjestämistä rajoitti keväällä voimassa olleet rajoitukset. Syksyllä jäsentoimikunta pystyi järjestämään useita jäsentapahtumia ennen uusien sulkujen alkamista joulukuussa. Joulukuun sulun takia vuoden suurin jäsentapahtuma Joulukarnevaali jouduttiin perumaan. Toteutuneita tapahtumia olivat mm. kesäteatteri Krapihovissa, paikallisyhdistysten kanssa yhteistyössä järjestetyt retket Kotkaan ja Loviisaan sekä jäsenistön jouluateria Iiriksessä. 
Politiikkaklubi kokoontui yhteensä kahdeksan kertaa Teams-etäyhteydellä, aiheina muun muassa kunta- ja aluevaalit, maailmanpolitiikka sekä liikennepolitiikka.

Kurssitoiminta
Pandemiarajoitukset vaikuttivat kurssitoimintaan niin, että keväällä pistekirjoitusryhmiä ei pystytty toteuttamaan. Syksyllä ryhmät pääsivät kokoontumaan. Englannin ja ranskan kielen kurssit toteutuivat keväällä etänä ja syksyllä hybridimuotoisina. 

Käsityötoiminta 
Yhdistyksen käsityövastaavana toimi Riikka Mutikainen. Käsityötoiminta järjesti yhden tapahtuman syksyllä. 

Vertaistoimintaryhmät
Vertaistoimintana pyörivät miesten safkaklubi Kenneth Ekholmin vetämänä ja naisten safkaklubi Heidi Ikäheimosen vetämänä. Tämän lisäksi yhteistyössä Vantaan seurakuntien kanssa pyöritettiin miesten ja naisten saunaklubia. Näissäkin toiminnoissa koronarajoitukset asettivat toiminnalle haasteita ja rajoituksia.

Nuorisotoiminta
Yhdistyksen nuorisovastaavana toimi Emma Rasela. Nuorisotoiminnalla oli myös vaikeuksia toiminnan järjestämisessä. Vuoden aikana toteutui yksi nuorisolle suunnattu etätapahtuma.

2.3 Liikuntatoiminta

Vuoden 2021 keväällä liikuntaryhmät olivat tauolla ja liikuntatapahtumia ei kyetty toteuttamaan ennen kesäkuuta. Kesäkuusta alkaen liikuntatoimikunta aloitti liikuntakokeilujen toteuttamisen. Kesän ja syksyn aikana toteutettiin kaksi tandempyöräilytapahtumaa, luistelutapahtuma, uinninopetusta, latinotanssikokeilu ja tasapainokokeilu. 

Syksyllä aloitettiin säännölliset liikuntaryhmät. Kauden alussa liikuntaryhmien maksut yhtenäistettiin. Säännöllisiä liikuntaryhmiä kokoontui Helsingissä joka viikko 17. Monipuolisen liikuntatoiminnan on mahdollistanut Helsingin kaupungin liikuntatoimen tilankäyttöavustukset sekä liikuntatoimen kanssa yhteistyössä toteutetut kurssit. Vantaan Näkövammaiset ry:n kanssa yhteistyössä järjestettiin kiloliikuttajajumppaa etänä- ja hybridinä kevään ja syksyn ajan. Espoon kaupungin kautta saatiin syksyllä jäähallivuoro ja näkövammaisluistelua toteutettiin yhteistyössä Espoon Näkövammaiset ry:n ja Aistisport ry:n kanssa. Kilpailutoiminnassa toteutuivat syksyllä keilacupin ja sokkopingiscupin tapahtumat.

2.4 Paikallisyhdistykset

Yhdistyksen alueella toimi viisi paikallisyhdistystä, jotka järjestivät toimintaa omilla alueillaan. Paikallisyhdistyksiä ovat Espoon Seudun Näkövammaiset ry, Hyvinkään Näkövammaiset ry, Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry, Länsi-Uudenmaan Näkövammaiset ry ja Vantaan Näkövammaiset ry. Hyvinkään Näkövammaiset ry päätti vuoden 2021 aikana yhdistyksen purkamisesta. Itsenäiset paikallisyhdistykset laativat toiminnastaan omat toimintakertomuksensa ja tilinpäätöksensä. Paikallisyhdistykset kattavat alueyhdistyksen toimialueen Helsinkiä ja itäistä Uuttamaata lukuun ottamatta. Paikallisyhdistykset ovat HUNin yhteisöjäseniä. 

Vuonna 2022 HUN tuki paikallisyhdistysten toimintaa taloudellisesti jakamalla omista varoistaan yhdistyksille avustuksia 17388 euroa (18576 euroa). 

Espoon seudun Näkövammaiset ry	5 231 euroa (4 756 euroa)
Hyvinkään Näkövammaiset ry 		0  euroa (2 848 euroa)
Keski-Uudenmaan Näkövammaiset ry	3 910 euroa (3 656 euroa)
Länsi-Uudenmaan näkövammaiset ry 	3 396 euroa (3 147 euroa)
Vantaan näkövammaiset ry 		4 851 euroa (4 167 euroa)

Vantaan Näkövammaiset ry:tä tuettiin järjestösihteerin palkkauksessa 6 816 eurolla (5548 euroa). Tämän lisäksi alueyhdistysten järjestämien jäsentapahtumien kuluja maksettiin 1587 euroa (1930 euroa).

HUN teki paikallisyhdistysten kanssa yhteistyötä matalan kynnyksen iltapäivätoiminnan järjestämiseksi Hyrylässä, Hyvinkäällä, Lohjalla ja Porvoossa. Lisäksi ICT tukitoimintaa järjestettiin kaikissa paikallisyhdistyksissä. Yhdistys järjesti tapahtumia ja retkiä yhteistyössä paikallisyhdistysten kanssa.

3. Jäsenpalvelut

3.1. Palvelutoiminta

Palvelutoiminta järjestää näkövammaisille säännöllistä toimintaa, retkiä sekä palveluohjausta Helsingissä ja muualla Uudellamaalla. Palvelutoiminnassa hoidetaan myös yhdistyksen jäsenpalvelua ja jäsenrekisteriä sekä neuvotaan ja ohjataan palveluiden piiriin. Henkilökunnassa oli 3 (2,5 htv) sosiaali- ja terveysalalle koulutettua työntekijää.

Alkuvuoden, eli tammi-kesäkuun palvelutoiminta toimi täysin etänä. Iltapäivätoimintaa järjestettiin tiistaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin. Tiistaisin oli enimmäkseen vierailijoita ja luentoja sekä tietokilpailuja, perjantain ollessa vapaamuotoinen, nk. olohuoneperjantai. Keskiviikot olivat kohdennettuina vuoroviikoin Keski-Uudellemaalle ja Länsi-Uudellemaalle. Kaikkeen etätoimintaan sai osallistua asuinpaikasta riippumatta. Etätoiminta kiinnosti valtakunnallisestikin, toimintaan osallistui näkövammaisia omaisineen koko Suomesta. 

Osa palvelutoiminnan henkilökunnasta (2/3) työskenteli alkuvuoden osa-aikaisesti Iiris Prossa. Toinen työntekijä lopetti siellä helmikuussa toisen jatkaessa toukokuulle. Heinäkuussa ei ollut toimintaa henkilökunnan lomien vuoksi.

Elokuun alusta aloitimme lähitoiminnan rajoitukset huomioiden. Saatuamme käyttöömme (yhteiskäytössä mm. Iiris Pron ja muun HUN ry:n toiminnan kanssa) Sirkka-nimisen tilan Iiris-keskuksen ensimmäisessä kerroksessa. Siellä mahduimme kokoontumaan turvavälit huomioiden. Myös muualla Uudellamaalla saatoimme järjestää riittävät turvaetäisyydet ja toiminta jatkui hybridimallisena toimintana, eli sekä lähi- että etätoimintana.

Marraskuun lopulla, tautitilanne huononi ja tuli velvoittavia rajoituksia kokoontumiselle. Toteutimme iltapäivätoimintaa ainoastaan etänä, TEAMS-yhteyden kautta. Tällaisena toiminta jatkui vuoden loppuun asti. Etäkokouksiin osallistui jäseniä ympäri Uudenmaan ja eri välineillä, myös lankapuhelimilla. Uudet rajoitukset osallistumiselle vaikutti niin, että osa aktiiveista jäsenistä jäi pois, mutta toisaalta ryhmään tuli mukaan niitä, jotka pystyivät hyödyntämään uuden osallistumisen tavan. Tapaamisissa tuli tavaksi jäsenien itsensä tekemät ja pitämät tietokilpailut. Osa suunnitelluista tapahtumista peruttiin tai siirrettiin myöhemmäksi. Joulujuhla voitiin kuitenkin järjestää koronapassin turvin.

Koimme onnistumisia, kun saatoimme jatkaa toimintaa rajoituksista huolimatta. Alkuvuosi etätoimintana ja elokuusta aidosti hybridinä, sitten marraskuusta taas etänä.

Avustustehtäviä, ohjausta ja neuvontaa teimme etänä sekä lähitoimintana yhteensä 1273 kertaa. Kaiken kaikkiaan palveluita käytti 382 eri asiakasta (Vuonna 2020; 224 eri asiakasta). Palveluasiakkaat olivat monista eri Uudenmaan kunnista.

Uusiin jäseniin otettiin yhteyttä 77 kertaa (Vuonna 2020; 110 kertaa). 
Erillisiä tapahtumia järjestettiin yhteensä 22, joissa osallistumiskertoja oli 538 (Vuonna 2020; 5 tapahtumaa, 149 osallistumiskertaa). 

Yhteensä käyntikertoja kaikissa, ml. etätoiminta, toiminnoissa oli 2182 kertaa (Vuonna 2020; 820 kertaa). Eri kursseille osallistujia 57 kertaa (Vuonna 2020; 205 eri kertaa), retkille 219 ja muihin tilaisuuksiin 290 kertaa (Vuonna 2020 nämä yhteensä: 155 kertaa).

Uudet jäsenet rekisteröidään ja jäsenpalveluun liittyviin kysymyksiin vastataan. Kaikille uusille jäsenille soitettiin ja tarkistettiin näkövammaisuuteen liittyviä asioita sekä kerrottiin toiminnasta. Kaikille kerrottiin myös oman paikallisyhdistyksen palveluista ja kannustettiin osallistumaan tuleviin tapahtumiin. 

Vapaaehtois- ja vertaistoiminta 

Vertaistoimijoiden yhteydenpidon merkitys korostui edelleen vuonna 2021. Yhteydenotot mm. puhelimitse ja sähköpostitse jäsenten ja vertaisten välillä olivat tärkeitä. He jakoivat tietoa, mutta erityisesti antoivat tukea, kun kohtaamisia ei voitu järjestää. Vertaistoimijat ovat piristäneet toisiaan ja varsinkin yksin elävistä jäsenistä on edelleen huolehdittu. Silti pandemian pitkittyminen on tuonut alavireisyyttä ja väsymystä. Vapaaehtoistoimintaan kuuluu myös lukijana toimiminen ja pop up -tyylisissä tilanteissa opastaminen ja avustaminen. Tällaisia olivat lähinnä retket ja kaupunginosakävelyt.

Näkövammaiset vertaistoimijat ja kokemustoimijat sekä näkevät vapaaehtoiset (oppaat ja lukijat), osallistuivat myös näille koulutuksellisille etäluennoille, joita tarjottiin myös jäsenistölle:

15.2. Anna arjen liikuttaa -etäluento 
2.3. Nuoren kohtaaminen ja tukeminen -etäluento 
29.4. Surevan kohtaaminen -etäluento
4.5. Muistisairaan kohtaaminen -etäluento
21.10. Vertais- ja kokemustoimijoiden koulutuspäivä, Iiris, hybridikoulutus
8.11. Puhutaanko riippuvuuksista – etäluento

Yhteistyökumppaneidemme kanssa suunniteltu Seurasaareen vapaaehtoisten yhteinen virkistyspäivä peruuntui.

Soitimme jokaiselle vapaaehtoiselle (40) ja vertaistoimijalle (35) syksyllä 2021, muuten vuoden aikana lähetettiin sähköpostilla tietoa ajankohtaisista asioista ja koulutuksista 8 kertaa.

Tapahtumien peruuntuessa näkevien vapaaehtoisten resursseja emme ehtineet hyödyntää kuin kolmella bussiretkellä, kävelyretkillä, muutamassa omassa tilaisuudessa sekä näkövammaisteatterin apuna.

Aktiiviset kerhoisäntinä ja -emäntinä toimivat vertaistoimijat ovat olleet mukana suunnittelemassa toimintaa ja pitäneet huolta omista kerholaisistaan.

Toimintavuonna kirjattiin 215 vapaaehtoistyönä tehtyä tehtävää, joista suurin osa on näkevien vapaaehtoisten lukijoiden tekemää. 

Etäyhteydet mahdollistivat osallistumisen niille, jotka eivät muuten olisi päässeet paikalle.  Vapaaehtoisten ja vertaistoimijoiden määrä on pysynyt melko samana aiempiin vuosiin nähden, mutta saimme joukkoomme viisi uutta koulutettua kokemustoimijaa.

3.2 Tieto- ja viestintätekniikan tuki (ICT)

HUN ry:n Tieto- ja viestintätekniikkatuki (ICT-tuki) on matalan kynnyksen tietotekniikkaohjausta ja opastusta tietoteknisten laitteiden ja apuvälineiden käytössä ja käyttöönotossa. Toiminta-ajatuksena on vahvistaa, yksilöllisellä ja ryhmäohjauksella, uusmaalaisten näkövammaisten valmiuksia itsenäiseen tiedonsaantiin ja osallisuuteen yhteiskunnassa. 

Tavoitteena on edistää Uudenmaan alueen näkövammaisten selviytymistä arjestaan jatkuvasti muuttuvassa digitalisoituvassa yhteiskunnassa ja saada ohjaus lähemmäs ohjattavia sekä tavoittaa alueen näkövammaiset mahdollisimman hyvin myös Uudenmaan reuna-alueilta. Tavoitteena on laadukas ja riittävä tieto- ja viestintätekniikkatuki Uudenmaan alueen näkövammaisille. Toiminnan kehittämiskohteena on uusien osallistujien kannustaminen ja ohjaaminen etätoimintaan. 

Toiminnan sisältö on apuvälinekäyttäjien mobiililaitteiden, tietokoneiden, Daisy-laitteiden ja etäyhteyssovellusten käyttöönoton sekä käytön ohjaus. Toimintamuotoina ovat yksilöllinen ja ryhmämuotoinen ICT-ohjaus etä-, hybridi- ja lähitoimintana. ICT-tuki myös jakaa tietoteknisten apuvälineiden käyttöohjeita verkkosivustolla. Lisäksi ICT-tuki ylläpitää HUNin käyttämää tietojärjestelmää ja verkkoympäristöä sekä vastaa henkilökunnan ICT-tuesta. ICT-tuessa työskenteli 4 työntekijää. 

Toiminnan kohderyhmä on Uudenmaan alueen näkövammaiset ja ensisijaisina he, jotka eivät muualta (esim. Kela, HUS, vakuutusyhtiöt tai Tukilinja) saa vastaavaa ohjausta. ICT-tuki järjestää toimintaa kohderyhmän tarpeen mukaan. Kohderyhmä osallistuu toiminnan suunnitteluun, heistä kysytään palautetta ja näiden perusteella toimintaa myös järjestetään ja kehitetään. 

Pandemia esti keväällä lähiohjausten ja -ryhmien toteuttamisen. Koko alkuvuoden ja kevään ajan toiminta järjestettiin siis etänä. Poikkeuksena olivat aivan yksittäiset lyhyet kotikäynnit tai lähiohjaukset tilanteissa, joissa oli välttämätöntä saada apua apuvälineen toimintakuntoon saattamiseksi. Erityisesti kevään aikana kannustettiin uusia asiakkaita etätyökalujen käyttöönottoon ja osallistumaan etäohjauksiin. ICT-tuen suosituin toimintamuoto on aina ollut yksilöohjaukset. Niin oli myös tänä vuonna. Ero edellisiin vuosiin oli se, että etänä toteutettuihin ryhmämuotoisiin ohjauksiin, esittelyihin sekä vertaistapaamisiin saatiin huomattavasti enemmän osallistujia kuin aiemmin. Tämä johtui varmasti pandemiasta, mutta oli myös osallistujien hyvien etäosallistumistaitojen ansiota.

Syksyllä saatiin aloittaa myös lähitapaamiset eli yksilöohjaukset, kotikäynnit ja paikallisyhdistyskäynnit. Samalla jatkettiin sekä yksilö- että ryhmäohjauksia etätoimintana. Kaikkein rajoittavimpienkin koronarajoitusten aikana ICT-tuen toimintaa pystyttiin tarjoamaan edes etänä. 

ICT-tuki teki vuoden aikana yksilöohjauksia yhteensä 692 (883). Yksilöohjauksiin osallistui 229 (261) eri henkilö 19 (19) paikkakunnalta. Näistä 507 (611) oli etäohjauksia, 124 (120) HUNin tiloissa annettuja yksilöohjauksia, 22 (82) oli yksilöohjauksia paikallisyhdistystapaamisessa ja 39 (70) kotikäyntejä.

Ryhmätapaamisissa tavattiin yhteensä 499 (344) osallistujaa (122 eri henkilöä). Näistä paikallisyhdistysten jäsentapaamisiin tehtiin 20 (20) käyntiä, joista 11 toteutui etänä, 4 hybriditapaamisena ja 5 lähitapaamisina 5:llä paikkakunnalla Uudenmaan alueella. Omenapiiri-ryhmäohjauksia järjestettiin 15 (19), joista 11 etänä ja 4 lähitapaamisena Iiris-keskuksessa. Digimiitti-vertaisryhmä kokoontui 9 (6) kertaa. Näistä 6 toteutui etäyhteydellä ja 3 hybridinä. Apuväline-esittelyjä tehtiin 10 (5). Etänä toteutui 5 ja hybriditapaamisena 5. 

Viestintä toimi hyvin HUN ry:n tiedottajan, palvelutoiminnan ja ICT-tuen yhteistyönä. ICT-tuen toiminnasta tiedotettiin säännöllisesti HUNin vakiintuneita tiedotuskanaviaan käyttäen. Lisäksi ICT-tuki tiedotti aina omista tapahtumistaan HUN-Tiedotteet sähköpostialueella sekä sovitusti paikallislehti-ilmoituksilla. Yhteistyötä tehtiin näkövammaisten paikallisyhdistysten sekä ruotsinkielisten näkövammaisyhdistysten kanssa. Varsinkin Porvoossa Svenska Synskadade i Östnylandin kanssa tehty yhteistyö lisäsi kohderyhmän tavoittamista. 

ICT-tuki tuella oli Suomen Kuurosokeat ry:n kanssa sopimus tarvittaessa olla resurssina heidän asiakkaidensa ohjaamisessa. Yhteistyötä tehtiin Polar Print Oy:n, Optiikka Juurinen Oy:n, HUSin kuntoutusohjaajan sekä Aviris apuvälinemyymälän kanssa apuväline-esittelyjen järjestämisessä, NKL:n tiedonsaantipalvelujen kanssa asiakkaiden ohjaamisessa toisillemme ja Celia-kirjaston kanssa sovellustestauksessa.

ICT-tuen tämän vuoden tulosten aikaansaamista edistivät toiminnan tuttuus ja tieto siitä millaista tukea on tarjolla, HUNin onnistunut tiedottaminen ja viestintä jäsenille sekä asiantuntevat yhteistyökumppanit. ICT-tuen ohjausten avulla oli saatu suurelle osalle potentiaalista kohderyhmää riittävät työkalut osallistua etätoimintaan, ja heille kynnys osallistua toimintaan oli madaltunut. 

Kohderyhmän tavoittamista edisti myös viestinnän hyvä toiminta sekä palvelutoiminnan ja ICT tuen yhteistyö. Lisäksi yhteistyötä tehtiin paljon näkövammaisten paikallisyhdistysten sekä ruotsinkielisten näkövammaisyhdistysten kanssa, varsinkin Porvoossa ruotsinkielisten kanssa tehty yhteistyö. Viestinnässä uusien nettisivujen käyttöönotto edisti osaltaan kohderyhmän saavuttamista.

Koko vuoden jatkuva koronapandemia esti tulosten saavuttamista aiheuttamalla osallistujien keskuudessa epävarmuutta ja pelkoa osallistua toimintaan. Korona myös rajoitti lähitapaamisten järjestämistä ja sallittuja osallistujamääriä hyvin pitkään viime vuoden aikana. 

ICT-tuen järjestämät apuväline-esittelyt ja ryhmäohjausten aiheet ovat laajentaneet ja monipuolistaneet toiminnan sisältöjä. iOS-puhelin oli käyttöapuominaisuuksiensa ja runsaan sovellustarjonnan vuoksi edelleen erittäin suosittu apuväline ja ohjausten aihe sekä heikkonäköisille että sokeille. Android-käyttäjiä on toiminnassa paljon vähemmän ja niiden ohjaukset ovat kaikki yksilöohjauksia. 

Yksilöohjauksia pidetään edelleen tehokkaimpina ja itselle mielekkäänä tapana saada ohjausta juuri itselle tärkeään asiaan. Etäohjaukset sujuivat hyvin ja tavoittivat suuren määrän asiakkaita. Ohjattavat kokivat etäohjauksen toimivaksi ja aikaa säästäväksi vaihtoehdoksi, kun ohjauksiin voi osallistua suoraan kotoa. Hybridiryhmistä pidettiin sen osallistumisvaihtoehtojen vuoksi hyvänä, mutta niitä pitää vielä kehittää osallistujille tasapuolisemmiksi. Etätoiminta on varmasti myös jatkossa osa ICT-tuen toimintaa, mutta tavoittaaksemme kaikki halukkaat asiakkaat, pidetään myös paluuta lähiohjauksiin tervetulleena ja tarpeellisena. 

Nykyisellä ohjausresurssilla ja ohjaajien hyvällä osaamisella ICT-tuki on pystynyt hoitamaan työtehtävänsä, vaikka syksyn työmäärä olikin ajoittain todella iso. Palautteen mukaan asiakkaat ovat tyytyväisiä nopealla aikataululla saamaansa ICT-tukeen, asiantuntevaan ja luotettavaan apuun, että saa sekä yksilö- että ryhmäohjausta lähi- ja etätoimintana, hyvään tiedottamiseen, sekä ICT-tuen hyvään toimintaan pandemia-aikana. 

Etätyöskentely on tiivistänyt ICT-tuen yhteistyötä mm. HUNin muiden jäsenpalvelua tekevien yksiköiden, alueen yhteistyöverkostojen ja paikallisyhdistysten kanssa. Ilahduttavan suuri osallistujamäärä ja saatu hyvä asiakaspalaute kertovat ICT-tuen toiminnan tarpeellisuudesta kohderyhmälle. Palautteen mukaan ICT-tuki koettiin erittäin tärkeänä jopa välttämättömänä palveluna alueella. ICT-tuki on onnistunut toiminnassaan hyvin ja vakiinnuttanut paikkansa luotettavana ja asiantuntevana toimijana oman kohderyhmänsä keskuudessa.

4. Työllisyyttä edistävät palvelut

4.1 Työkeskus Iiris Pro

Iiris Pro on työllisyyspalveluita tuottava yksikkö, jonka toiminnan perusajatuksena on erityisesti näkövammaisten, osatyökykyisten ja heikossa työmarkkinatilanteessa olevien ihmisten työllistymisen tukeminen. Iiris Prossa tehdään pakkaus-, postitus ja kokoonpanotöitä alihankintana useille eri yrityksille ympärivuotisesti. 

Yksikössä työskennellään eri työllistämispäätöksillä: työtoiminnassa, työkokeilussa, palkkatuetussa työsuhteessa, kuntouttavassa työtoiminnassa, opiskeluiden harjoittelussa tai erilaisissa kuntoutuksissa. Asiakkaiden työkykyä ja kuntoutumista tuetaan työelämävalmennuksen, ura- ja ammatinvalinnan ohjauksen sekä sosiaaliohjauksen keinoin. Iiris Prossa panostetaan myös asiakkaiden arjen- ja elämänhallinnan tukemiseen, työhyvinvointiin ja osaamista kehittävien kurssien järjestämiseen.

Vuosi 2021 on ollut Iiris Pron toiminnalle edelleen poikkeuksellinen asiakasmäärien ja taloudellisen tilanteen takia. Tähän on vaikuttanut maailmanlaajuinen koronaviruspandemia ja siitä johtunut toiminnan osa-aikainen sulkeutuminen sekä alihankintatöiden merkittävä väheneminen. Lisäksi toimintavuotta leimasivat myös useat henkilöstömuutokset. Vuonna 2021 Iiris Pro työllisti yhteensä 115 henkilöä, joka on 23 henkilöä vähemmän, kuin edellisenä vuonna. 

Iiris Pron henkilöstössä tapahtui vuoden aikana paljon muutoksia. Iiris Pron johtajan äitiysloman sijainen vaihtui ja sosiaaliohjaajan sijainen siirtyi sijaistamaan johtajan työtä (60 % työaika). Lisäksi yksi sosiaaliohjaaja jäi vanhempainvapaalle ja hänen tilalleen palkattiin sijainen. Myös yksi pitkällä sairauslomalla ollut työntekijä palasi työhön keväällä 2021. Joulukuun lopussa Iiris Pron henkilöstöön kuului kuusi kokoaikaista ja yksi osa-aikainen (60 %) työntekijä. Tämän lisäksi vuoden lopussa palkattiin pari työntekijää marras-joulukuun ajaksi kiireapulaisiksi. Työntekijämuutokset aiheuttivat paljon työnkuvan muutoksia, perehdyttämisiä yms. toimia, jotka veivät työntekijöiden työaikaa ja vaativat paljon joustavuutta ja uusien asioiden omaksumista.  

Vuoden 2021 aikana Iiris Prossa kehitettiin edelleen etätyötoimintapalvelua, joka oli otettu käyttöön 2020. Pandemiatilanteen vuoksi etätyötoimintaa tai hybridimallia (lähi- ja etätyö) sovellettiin kulloinkin voimassa olevien määräysten ja sopimuskaupunkien ohjeiden mukaisesti. Vuoden 2021 aikana osa työtoiminnan ja kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista osallistui etätyötoimintaan etäyhteyksien avulla. 

Etätyötoiminnassa käsiteltiin etenkin arkeen ja arjen hallintaan liittyviä aiheita ja toiminnan kehittymisen myötä Iiris Prolla on valmius siirtyä etätyötoimintaan hyvin nopeasti. Materiaalipankki (valmiiden etätyötehtävien, -aiheiden ja linkkien lista) on kasvanut niin, että sen hyväksikäyttö tehostaa myös ohjaajien toimintaa ja vahvistaa laadukkaan etätyön toteutumista. 

Vuoden 2021 tavoitteet

Iiris Pron toiminnalle asetettiin ensisijaiseksi tavoitteeksi toiminnan ja talouden vakauttaminen pandemiatilanteen aiheuttamien muutosten vuoksi. Vuoden aikana panostettiin edelleen yritysyhteistyöhön ja toimintaan saatiinkin uusia sekä vanhoja vuosien takaisia yhteistyökumppaneita. Iiris Pron hyvä ja luotettava maine on tuonut uusia työtehtäviä ja positiivista palautetta alihankinta-asiakkailta. Lisäksi pyrittiin edistämään Iiris Pron tunnettavuutta ja toiminnan laadukkuutta mm. kaupunkien yhteistyökumppaneille suunnatuilla infoilla ja mahdollisuuksien mukaan järjestetyillä tutustumiskäynneillä. 

Asiakkaiden edelleen työllistymistä kuitenkin vaikeutti työmarkkinoiden yleinen tilanne ja koronapandemian vuoksi asetetut sulut. Iiris Pron tiloissa tehtiin koronaturvallisuuteen liittyviä muutoksia ja uudelleen järjestelyjä. Tilanteen takia asiakasmäärien lisääminen ei ole ollut mahdollista tässä tilanteessa. Henkilöstön jaksamiseen ja toimintakykyyn on kiinnitetty erityistä huomioita etätyöskentelyn sekä muiden yksilöllisten työn tekemisen ratkaisujen hyödyntämisellä. Uuden asiakkuudenhallintajärjestelmän (crm) käyttöönottoa myös valmisteltiin olemalla yhteydessä palvelun tarjoajiin.

Työllistäminen 

Iiris Pron toiminnassa huomioidaan erityisesti näkövammaisten henkilöiden työllistäminen ja heidän työllisyysasemansa parantaminen. Vuonna 2021 näkövammaisten osuus henkilöstöstä oli 16 %. Iiris Pro työllistää hyvin eri ikäisiä ja eri elämäntilanteissa olevia ihmisiä. Pisimmät työurat ovat jo yli 35-vuotisia. 

Iiris Pro tarjoaa työllistämispalveluitaan erityisesti Helsingin, Vantaan ja Espoon kaupungeille, mutta myös muille lähialueen kunnille sekä Uudenmaan TE-palveluiden asiakkaille. Iiris Pro työllisti vuonna 2021 seuraavasti: työkokeiluun yhteensä 17 henkilöä (1 näkövammainen henkilö), palkkatuella yhteensä 11 henkilöä (ei näkövammaisia), työtoimintaan yhteensä 43 henkilöä (14 näkövammaista henkilöä) ja kuntouttavaan työtoimintaan 33 henkilöä (4 näkövammaista henkilöä). Osa-aikaista tuntityötä on tarjottu 2 henkilölle (ei näkövammaisia). Lisäksi Iiris Pro tarjosi eri alojen opiskelijoille harjoittelupaikkoja yhteensä 9 henkilölle. Kesätyöpaikkoja ei voitu tarjota myöskään tänä vuonna. Yhteensä vuoden 2021 aikana Iiris Pro työllisti 115 henkilöä, joista näkövammaisia oli 19. 

Alihankintatyöt 

Alihankintatöitä tehtiin vuonna 2021 yhteensä 18 eri yritykselle. Finnair Kitchen pysyi edelleen Iiris Pron suurimpana asiakkaana työllistäen noin 50 % koko asiakaskunnasta. Tiivistä yhteistyötä jatkettiin edelleen etenkin heijastimia tuottavan Saintexin, puhdistusainepakkauksia tuottavan Medila Oy:n sekä tarroitus- ja pakkaustyötä tarvitsevan Transmeri Oy:n kanssa. Myös yhteistyö design-koruja valmistavan Viaminnetin ja Kalevala Korun kanssa jatkui. Vuonna 2021 alihankintatöitä tehtiin vuosien takaisille yhteistyötahoille ja myös muutamalle uudelle yritykselle. Alihankintatöiden tuotot laskivat töiden vähenemisen takia edelliseen vuoteen 2020 verrattuna noin 16 %. Vaikka vuoden 2021 kuukausittaiset kokonaistuotot tuplaantuivat tammikuusta joulukuuhun, niin vuoden 2020 ensimmäinen neljännes oli ollut kuitenkin selkeästi parempi Finnairin osalta. 

Työtoiminta vuonna 2021

Vuoden 2021 aikana SHL 27e § mukaisessa työtoimintasuhteessa oli 43 henkilöä. Vuoden aikana 12 henkilöä lopetti ja 10 uutta henkilöä aloitti työtoiminnan. Työtoimintaan osallistuneista henkilöistä 14 oli näkövammaisia.

Vuonna 2021 Iiris Pron asiakastyöntekijöiden hyvinvointiin panostettiin järjestämällä etenkin etäyhteyksien avulla toteutettavia digitaitoja kehittäviä kursseja ja koulutuksia sekä työhyvinvointia ja jaksamista vahvistavia taukojumppia ja ryhmiä. Toimintaan on kuulunut taukojumppien lisäksi mm. virtuaalisia museokäyntejä, levyraateja ja virikkeellisiä keskustelutuokioita. Työhyvinvointitoimintaa järjestettiin vuoden 2021 aikana 21 kertaa, jonka lisäksi lähiympäristöön järjestettiin 10 kertaa ohjattua ulkoilua. Työhyvinvointitoimintaa suunniteltiin yhdessä asiakkaiden kanssa ja toiminnasta saatiin positiivista palautetta. Lisäksi vuoden kierrossa olevia juhlapäiviä on huomioitu pienillä asiaan liittyvillä teemoilla sekä erilaisin tarjoiluin.

Kuntouttava työtoiminta vuonna 2021

Kuntouttavan työtoiminnan asiakasmäärä kasvoi hieman edelliseen vuoteen verrattuna. Asiakkaita oli yhteensä 33 ja asiakasmäärä jakautui seuraavasti:
•	Helsinki 17 asiakasta (1 näkövammainen)
•	Vantaa 13 asiakasta (0 näkövammaista)
•	Espoo 3 asiakasta (3 näkövammaista)

Helsingin osalta käyttöpäivien määrä lisääntyi 63 % edellisvuoteen verrattuna, koska loppuvuodesta aiemmin sovittu paikkamäärä (seitsemän paikkaa) korotettiin kymmeneen paikkaan. Vantaan osalta puolestaan tilanne oli päinvastainen, kesän jälkeen asiakasmäärä pieneni huomattavasti ja vuoden lopulla Vantaalla oli ainoastaan yksi asiakas. Suurin syy asiakasmäärän pienenemiseen lienee kuntakokeilulla, joka kokemuksiemme ja saamiemme tietojen mukaan hidasti ja vaikeutti asiakkaiden ohjautumista työtoimintapaikoille. Espoon osalta ensimmäinen asiakas aloitti toukokuussa ja vuoden lopulla asiakasmäärä oli kasvanut 3 asiakkaaseen, joilla kaikilla on jonkinasteinen näkövamma. 

Asiakkaille tarjottiin sosiaali- ja uraohjausta, suomen kieltä ja digitaitoja kehittäviä kursseja sekä työhyvinvointiin painottuvaa toimintaa. Ohjauskertoja oli 2-3 krt/kk/asiakas, riippuen sopimuskaupungista. Varsinaisten ohjauskertojen lisäksi asiakkaat saivat aina tarvittaessa tukea, ohjausta ja neuvontaa yksilöllisten tarpeiden mukaan. Osalla sosiaaliohjaus keskittyi enemmän arjen- ja elämänhallinnan vahvistamiseen sekä perhe- tai terveydentilan tukemiseen, ja osalla pääpaino oli jatkopolkuvaihtoehtojen kartoittamisessa. Työelämään liittyvä ohjaus piti sisällään muun muassa työnhakuasiakirjojen päivittämistä ja työpaikkojen hakemista.

Iiris Pron tulos oli 62 237 euroa alijäämäinen (alijäämä 11035). Vuoden 2020 Iiris Pron tulokseen vaikutti Valtiokonttorilta saatu tuki 101 948 euroa.

4.2 Käsityömyymälä Annansilmät-Aitta ja materiaalivälitys

Vuonna 2021 Annansilmät Aitta on pystynyt toimimaan pandemiarajoituksista huolimatta suhteellisen normaalissa muodossa. Heinäkuussa myymälän lattia kunnostettiin ja valaistusta uudistettiin, jolloin myymälä oli suljettuna pitkään. Elokuussa toiminta käynnistyi uudistuneissa tiloissa. Yhteistyössä MUJIn kanssa Helsingin Kampissa oli kesäkuusta alkaen Annansilmät-Aitan pop up -myyntipiste. Yhteistyön jatkamisesta MUJIn kanssa vuonna 2022 on sovittu. Joulukuussa pahentunut pandemiatilanne ja rajoitukset vaikuttivat myymälän joulusesongin myyntiin merkittävästi. Vaikka aitan liikevaihto oli ensimmäisen kerran yli 300 000 euroa, myymälän kokonaistulos on ollut pettymys ja siihen vaikuttivat sekä kesän kiinniolot ja joulumyynnin pieneneminen. Näkövammaisten käsityöläisten valtakunnallinen materiaalivälitys on ollut katteiden nostosta huolimatta edelleen huomattavan tappiollista. 

Annansilmät-Aitta osti tuotteita 59 eri näkövammaiselta käsityöntekijältä. Aitta myi tuotteita sekä kuluttajille että yrityksille. Myynnistä noin 70% oli Annansilmät-tuotteita.

Tuotteita markkinoitiin kuluttajille kampanjoiden, verkkokaupan ja Facebookin avulla. Messutapahtuma peruuntui epidemian vuoksi. Tuotevalikoimaa uudistettiin ja huonommin myyviä tuotteita poistettiin mm. alennusmyyntien kautta. Tuloksen parantamiseksi myyntikatetta nostettiin eri tuoteryhmissä. 
Yritysmarkkinointia kohdistettiin valikoiduille kohderyhmille. Vuonna 2020 alkanutta yhteistyötä Fiskars-konsernin kanssa jatkettiin sekä aloitettiin yhteistyö MUJIn kanssa Kampin kauppakeskuksessa.

Jouluksi oli valmisteltu yhteistyökumppaneiden kanssa pop-up myyntipisteet kauppakeskus Triplaan ja Rediin. Joulukuussa pahentunut koronatilanne vähensi myymälän ja pop-up myyntipisteiden myyntiä ennakoidusta huomattavasti. 

Myymälän liikevaihto oli 305 334 euroa (296 610). Myymälätoiminnan tulos oli 9 366 euroa alijäämäinen (ylijäämä 8 826). Vuoden 2020 myymälän tulokseen vaikutti Valtiokonttorilta saatu tuki 9 739 euroa.

Materiaaleja myytiin käsityöläisille 59 059 eurolla (55 787). Näkövammaisten liiton tuki materiaalivälitykselle oli 4 000 euroa (6 000). Materiaalimyynnistä otettiin 20 prosentin (12) kate. Materiaalivälityksen tulos oli 19 524 euroa alijäämäinen (alijäämä 17 000)

Yhteistyötä käsityötoiminnan kehittämiseksi tehtiin Käsillä -toiminnan ja Näkövammaiset käsityöntekijät ry:n kanssa.

4.3 Käsillä toiminta

Käsillä – Näkövammaisten käsityöpajatoiminnan pääpaino on ylläpitää näkövammaiskäsityötaitoja, luoda uusia tuotteita perinteisten lisäksi, pyrkiä nostamaan näkövammaiskäsityön arvostusta ja edistää näkövammaisten käsityötoiminnan tunnetuksi tekemistä näkövammaisyhteisön sisällä sekä ulkopuolella. Valtakunnallisessa Käsillä-toiminnassa opitaan käsityöläisyyteen, yrittäjyyteen ja vahvistetaan osallisuutta työelämässä. Tavoitteellinen toiminta edistää osallistujien aktiivisuutta ja elämänhallintaa sekä toimeentulomahdollisuuksia. Näitä toteutamme menetelmäohjauksen, yrittäjyysvalmennuksen, kulttuurikasvatuksen sekä henkilökohtaisen ohjauksen keinoin. 

Toiminnassa huomioidaan osallistujien erityistarpeet ja se on saavutettavaa sekä vertaistuellista toimintaa, jossa tuetaan henkilöä elämänvaiheessa, jossa näkövammautumisen tai vamman etenemisen seurauksena on jouduttu luopumaan aiemmasta työurasta. Käsillä-käsityöpajatoiminta on Stea-rahoitteista avustustoimintaa. Pajatoiminnassa työskentelee vakituisesti koulutuspäällikkö ja koulutusohjaaja. Toiminnassa oli mukana 10 (11) käsityömenetelmien ohjaajaa ja käsityöopettajaharjoittelija. 

Koronan takia saimme pidettyä vain yhden kauden. Toimintakausi alkoi vasta toukokuussa 2021. Kurssit alkoivat 24.5 ja päättyivät 2.12. Opiskelijoita oli kolmella eri valmennuslinjalla: näkövammaisten perinnekäsityöt, rottinkihuonekalujen valmistus ja korjaus sekä erikoistekniikka. Toimintakaudella kursseilla oli mukana 14 (16) henkilöä, joista 11(10) henkilöä oli Helsingin ja Uudenmaan alueelta ja 3 (4) henkilöä muualta Suomesta. 

Kauden aikana saimme pidettyä 19 lähijaksoa ja kaksi webinaaria. Kevään ja syksyn lähitunteja oli yhteensä 382 (411), lisäksi kurssilaiset tekivät etätehtäviä. Etätehtävinä oli mm. omien tavoitteiden selkeyttäminen sekä yrittäjyyteen, markkinointiin, hinnoitteluun ja käsityötekniikoihin liittyviä tehtäviä. Webinaarien aiheita olivat trendit ja hinnoittelu. Pidimme kurssilaisille Teams-tutustumistapaamisen ennen lähikurssien alkua ja keskustelimme mm. kurssien aiheista ja Käsillä-pajan tavoista. Ohjaajien etätapaamisessa keskustelimme tutustumisen lisäksi näkövammaisen henkilön käsityöohjauksesta. 

Marraskuussa yhteistyössä Annansilmät-Aitan kanssa pidimme harjatyönäytöksen Mujin liikkeessä Kampissa. Harjansitomista esittelivät Terhi Laaksonen ja Anneli Hämäläinen. Järjestimme joulukuussa näyttelyn Käsillä-valmennuksen kurssitöistä Iiriksessä.

Perinnekäsitöiden linjalla opiskelijat tekivät harjoja, patapesimiä ja viskoja, punoivat rottinkikoreja ja valmistivat pienesineitä puusta. Rottinkihuonekalujen valmistus ja korjaus -linjalla kurssilaiset tekivät koivukepeistä kukkatelineitä, missä harjoiteltiin vuolukkeiden tekoa ja eri sidonta- tekniikoita. Harjoittelu jatkui Tiina-jakkaran piiskoituksella ja sidonnalla. Erikoistekniikkalinjalla värjäsimme villalankoja kasveilla ja reaktiiviväreillä, teimme paperimassatuotteita, kudoimme sylikangaspuilla ja tutustuimme betonituotteiden tekoon. Tavoitteena oli, että toimintakauden aikana syntyy vähintään yksi uusi tuote kurssilaista kohden. Tähän tavoitteeseen pääsimme.  Uusia käsityötuotteita valmistui kaksi kappaletta: koivuvaneriset roikkuva amppeli ja pöytäamppeli. Näihin tuotteisiin saimme myös teko-ohjeet.

Yrittäjyyskasvatusta (20 h) toteutettiin luentoina, ja Back to Business- yrittäjäpäivinä sekä vertaisoppimisena. Back to Business- yrittäjäpäivät olivat eri vammajärjestöjen yhteistyössä järjestämä kaksipäiväinen tapahtuma. Kulttuurikasvatus (20 h) toteutui etätehtävinä sekä vertaisoppimisen avulla. 

Teimme yhteistyötä Näkövammaistenliiton työelämäpalvelujen, Näkövammaisten Käsityöntekijöiden, Ammattiopisto Liven ja Annansilmät-Aitan kanssa. Koulutuspäällikkö toimi Careerian järjestämän Vammaisten Yrittäjäammattitutkinnon ohjausryhmässä. Käsillä-tiimi toimi myös Annansilmät-Aitan ohjausryhmässä sekä kävi Ammattiopisto Livessä avoimien ovien päivässä kartoittamassa mahdollista yhteistyötä opiskelijaharjoittelijoiden kanssa. Käsillä-tiimi tuki, ohjasi ja teki yhteistyötä yhdistyksen uuden käsityövastaavan kanssa käyden läpi palautteet ja parannus- ehdotukset kurssien alkaessa ja päättyessä.

Kartoitimme Hunin, Iiris Pron ja Annansilmät-Aitan kanssa yhteistyömahdollisuuksia vierailemalla Nihtisillan Kierrätyskeskuksessa ja Sampolan palvelukeskuksessa Hämeenlinnassa. Käsillä-tiimi kävi myös tutustumassa Helsingin kaupungin Uusix-verstaaseen. Käsillä-toiminnan jatkon turvaamiseksi ja rahoituksen saamiseksi pidimme Teams-palavereja Stean käsittelijän kanssa ja osallistumme ESR+ rahoituksen hakuwebinaareihin. Koulutusohjaaja aloitti tuotekehitystyön erikoisammattitutkintokoulutuksen. Käsillä-tiimi sai etäkursseilla koulutusta mm. valokuvauksen ja videoiden tekemiseen sekä perehdytystä käsityöläisten lakitietouteen. Keväällä julkaistiin Käsillä-nettisivut, joiden päivittämistä ja kehittämistä jatketaan. Tiedottaminen Käsillä- käsityöpajatoiminnassa tapahtui nettisivujen, Facebookin, Hun-äänilehtien, valtakunnallisten sähköpostialuiden ja henkilökohtaisten sähköpostien välityksellä.  

5. Viestintä

5.1 Jäsenviestintä  

HUN-Tiedote postitettiin tilaajille kaksi kertaa. Se sisälsi vuosikokouskutsut ja ajankohtaisia tiedotteita. 

Toimintakalenteri julkaistiin vain syksyn alussa, sillä keväällä toiminta oli koronan vuoksi vähäisempää. 

Yllä mainitut kalenterit ja tiedotteet julkaistiin pisteillä, painettuina, äänitteinä Ääniset-äänilehdessä ja hun-tiedotteet sähköpostilistalla. Toimintakalenteria päivitettiin HUNin verkkosivuille. 

TIEDOTTEIDEN TILAAJAMÄÄRÄT:  

                                           	2021		2020 
HUN-Tiedote 
* pisteillä                                    91		93  
* painettuna                               1476 		1512  
* äänitteenä (Ääniset)	426 		447 
Toimintakalenteri 
* pisteillä                                      10                  	10 
* painettuna                                65                        	64

Hun-tiedotteet-sähköpostilistalla oli vuoden lopussa 379 tilaajaa (350). 
Listalle laadittiin vuoden aikana HUNin viestinnän osalta 286 ilmoitusta (386). Viestinnän hoitamaan jäsenpalveluun oltiin yhteydessä vuoden aikana 736 kertaa (775). 

5.2 Lehtipalvelu

HUNin julkaisemat kuusi äänilehteä ilmestyivät toimintavuonna kaikki Daisy- CD-levyllä. Helka, Ääniset ja Helsinki-lehti ilmestyivät lisäksi verkossa Näkövammaisten liiton Luetus-kuuntelussa. 

ÄÄNILEHTIEN TILAAJAMÄÄRÄT:  

       		2021           	2020 
Ääniset
* CD                    	365		381 
* verkko                 	61		66 

Helka                                                                             
* CD                         	97 		102 
* verkko              	56 		53 

Helsinki-lehti   
* CD                    	53		55 
* verkko              	6 		4 

HS Kuukausiliite 	15 		16 
Eeva               	14		13 
ET-Lehti                  	20 		20 
                       
Yhteensä           	687		710 

Ääniset ilmestyi neljä kertaa vuodessa ja sisälsi tiedotteita ja haastatteluja yhdistyksen tapahtumista.

Paikallinen äänilehti Helka ilmestyi joka toinen viikko, 22 kertaa vuodessa. Helkan kanssa CD-levyllä ilmestyivät Uudenmaan äänilehtikoosteena paikalliset äänilehdet Kirkkovansetti, Kupo-Vilkku, Riihiset, Sukkula ja Vansetti. Näitä julkaisivat paikallisyhdistykset ja muut näkövammaisyhteisöt, ja suurin osa ilmestyi myös Luetus-kuuntelussa. Koko koosteen tilaajamäärä oli 415 (436). 

Helsingin kaupungin tiedotuslehti Helsinki-lehti ilmestyi äänitteenä kolme kertaa, Eeva 13 ja Helsingin Sanomien kuukausiliite 12 kertaa sekä ET 24 kertaa vuodessa. HUNin äänilehtiä lukivat vapaaehtoiset lukijat, joita oli n. 20 henkilöä. Heidät kutsuttiin vuoden mittaan HUNin vapaaehtoisten yhteisiin tapahtumiin. 

Espoon Seudun Näkövammaiset ry:llä on omaa äänilehtitoimintaa, joka on HUNin äänilehtitoiminnasta riippumatonta ja sitä täydentävää palvelua. 

5.3 Ulkoinen viestintä

HUNin uudet verkkosivut otettiin käyttöön keväällä 2021. 

VERKKOSIVUJEN KÄVIJÄMÄÄRÄT 

		2021 	2020 

käyttäjät 		3 573 	5 310 
uudet käyttäjät 	3 529 	5 181
istunnot 		6 389	7 988 
sivun katselut 	24 322	17 505 

Viestintään liittyviä yhteydenottoja tuli sähköpostitse ja puhelimitse vuoden aikana 656 yhteydenottoa (649).

Käsillä -valmennus avasi omat erilliset verkkosivunsa. 

HUN on myös julkaissut päivityksiä yhdistyksen sosiaalisen median kanavissa, joiden käyttäjäkunta on kasvanut tasaisesti. 

Facebook-sivulla oli vuoden lopussa 606 tykkääjää (581). 
Päivityksiä oli vuoden mittaan 117 (113). 

Päivityksissä korostuivat muun muassa kuntavaalit ja HUNin kuntavaaliteesit, liikenteen esteettömyys, kuvailutulkkaus ja Sokeiden viikon teema Sano se sanoin sekä erilaiset jäsentapahtumat. 

Yhdistyksen Twitter-tilillä oli vuoden lopussa 222 seuraajaa (213). 
Päivityksiä oli noin 25. 

Instagramia käytettiin hyväksi erityisesti kuntavaalien alla. 

Tiedottaja osallistui näkövammaistietoisuutta lisääviin tilaisuuksiin ja haastatteluihin, kuten Näkövammaisten liiton Elämä omissa käsissä -kurssilla, optometrian opiskelijan haastatteluun, Dialogi-verkkolehden haastatteluun sekä Radio Suomen haastatteluun Vammaisten päivänä 3.12. 

5.4 Viestinnän kehittäminen 

Toimintavuonna aloitti uusi Tiedotusryhmä, joka pohti yhdistyksen viestinnän kehittämiskohteita. Uudistettiin jäsenhakulomaketta, jolla saadaan nyt paremmin kerättyä tietoa jäsenten toivomista viestintäkanavista. 
Otettiin käyttöön mahdollisuus saada laskut HUNista sähköpostilla, samoin uusien jäsenten ensitietomateriaali yhdistyksestä. Tarkistettiin uusien jäsenten materiaalin sisältö sekä verkkosivujen löytyminen hakukoneilla. 

6. Hallinto, henkilöstö ja talous

6.1 Sijoitukset 

Yhdistys omistaa käytössään olevia toimitiloja (1165 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Iiriksessä. Yhdistyksen vanhat toimitilat (916 m2) Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52:ssa on vuokrattu Musahotelli Oy:lle pitkällä sopimuksella. 
 
Yhdistyksellä ei ollut lainoja vuonna 2021. Tilintarkastajan ohjeistuksen mukaisesti Villingin Vesiosuuskunnalle myönnetty laina ja maksamattomat korot on tilinpäätöksessä kirjattu alas. Tästä huolimatta laina pidetään aktiivisena ja sitä laskutetaan säännöllisesti.

Yhdistys on sijoittanut Villingenäsin kiinteistön ja veneen myynnistä saadut varat Nooa Pankki Oy:n ja Evlin kautta. Vuodenvaihteessa sijoitusten arvo oli yhteensä 625 877 euroa. 

6.2 Varainhankinta

Yhdistyksen varainhankintaa olivat jäsenten liittymismaksut ja yhdistyksen saamat lahjoitukset sekä jälkisää dökset. Yhdistys osallistui Pieni Ele -keräykseen.

6.3 Henkilöstö 

TYÖNTEKIJÖIDEN MÄÄRÄ YKSIKÖITTÄIN 31.12.2021
(Edellisenä vuoden luku suluissa)
Toimisto 				4 (4)
Iiris Pro   				8 (8) 
Myymälä				3 (3)
Palvelutoiminta 			3 (3)
ICT tukitoiminta			4 (4)
Käsillä -toiminta       			3 (3)

Kuukausipalkkaisia toimihenkilöitä yhdistyksellä oli vuoden lopussa 25 (26). Päätoimisia työntekijöitä (kuukausi- ja tuntipalkkaisia) yhdistyksellä oli vuoden lopussa yhteensä 32 (38). Työsuhteista vakituisia oli 16(16) ja määräaikaisia 16(22). Kuukausipalkkalaisilla toimihenkilöillä oli vuoden lopussa keskimäärin 13 (11) palvelusvuotta. Palkkoja ja palkkioita maksettiin työsuhteessa oleville työntekijöille yhteensä 1 023 869 euroa (1 373 865 euroa).

Työterveyshuollon palvelut yhdistys osti Terveystalolta. Työterveyshuollon palveluiden maksut olivat 15 410 euroa (23 792).

Henkilöstön kouluttamiseen HUN käytti 4 285
 euroa (5 387).

6.4 Vapaaehtoistyö

Yhdistyksen toiminnassa tehtiin runsaasti vapaaehtoistyötä. Äänilehtien lukeminen, vapaaehtoisten oppaiden välitys ja vertaistukihenkilötoiminta perustuvat kaikki vapaaehtoistoiminnalle. Toiminnassa oli mukana yhteensä 95 vapaaehtoista ja vertaistoimijaa. Kertomusvuonna luottamushenkilöhallinto on tehnyt runsaasti vapaaehtoistyötä.

6.5. Hallinto

Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n kevätkokous pidettiin 17.4.2021 TEAMS etäkokouksena. Läsnä oli 27 jäsentä, 1 valtakirjan antanutta jäsentä ja 4 toimihenkilöä. 

Yhdistyksen syyskokous pidettiin lähikokouksena Iiris-keskuksen Braille salissa ja TEAMS etäkokouksena 27.1112021. Kokouksessa oli läsnä 59 jäsentä, joista lähiosallistujia oli 30 ja etäosallistujia 29. Valtakirjan antaneita jäseniä oli 27. Kannatusjäseniä oli kokouksessa mukana 2, avustajia 1 ja toimihenkilöitä 7.

Yhdistyksen toiminnasta ja suunnitelmien toteuttamisesta vastasi hallitus, joka kokoontui 12 kertaa ja käsitteli 209 asiapykälää. 

Hallituksen kokoonpano: (suluissa jäsenten läsnäolokerrat kokouksissa)
Päätöksentekijät:
Apajalahti Mikko, puheenjohtaja	(11/12)
Iltanen Anneli			(11/12)
Oikarainen Juha			(11/12)
Pekola Jari 			(12/12)
Pesola Juhani			(9/12)
Pulkkinen Jukka			(11/12)
Talja Ari				(11/12)
Hallituksen 1. varajäsen Alanya Terhi	(12/12)
Hallituksen 2. varajäsen Sundholm Johan	(10/12)

Työvaliokuntaan kuuluivat Mikko Apajalahti, Juha Oikarainen ja Ari Talja varsinaisina jäseninä sekä toiminnanjohtaja Heikki Majava ja talousjohtaja Taru Lonka asiantuntijajäseninä.

Tilintarkastaja Sari Hakala (HT) 

Ansiomerkit ja huomionosoitukset:

Näkövammaisten liiton hallituksen myöntämät pronssiset ansiomerkit 
Satu Peso
Ritva Heinlampi 
Vuoden jäsen Merja Hanski
Vuoden urheilija Hanna Vilmi
Vuoden kuntoilija Seppo Luusalo. 
Vuoden lukija Tiina Leppäniemi
Vuoden vertainen Seppo Tossavainen
Vuoden vapaaehtoinen Niilo Korhonen. 

Toimikunnat ja työryhmät:
Jäsentoimikunta
Oikeuksienvalvontatoimikunta
ICT ohjausryhmä
Liikuntatoimikunta
Myymälän ohjausryhmä
Iiris Pro ohjausryhmä
Palvelutoiminnan ohjausryhmä
Tiedotusryhmä

Toimikuntien kokoonpano ja luettelo henkilöstöstä on erillisessä liitteessä.

Yhteistoiminta:
Näkövammaisten liitto ry:n valtuustossa HUNin edustajina olivat 
valtuutettuina Sari Karjalainen, Ari Suutarla, Jukka-Pekka Mattila, Anneli Iltanen ja Timo Lehtonen. Varavaltuutettuina Anja Luoma, Jukka Penttilä, Juhani Pesola, Johan Sunholm ja Jarkko Setälä. 

Yhteisöjäsenyydet ja osakkuudet:
Yhdistys oli jäsenenä: 
Näkövammaisten liitto 
Helsingin liikenneturvallisuusyhdistys
Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta / Paralympiakomitea
Elinkeinoelämän Keskusliitto
EJY ry

Yhdistys oli osakkaana seuraavissa yhtiöissä:
Kiinteistöosakeyhtiö Iiris
Kiinteistöosakeyhtiö Mäkelänkatu 52

Loppu